190 
dess rätta höjd förordat ästadkommande af en jernvägs- 
anläggning, som pä genaste väg förenade en välbelägen 
uthamn i norra samt en central och välbelägen uthamn i 
mellersta skärgärden med det inre landets jernvägsnät och 
särskildt med Vestra stambanan, hvilket synbarligen i ena 
som andra hänseendet förmonligast och billigast kunde 
ske »genom tva till en gemensam, öfver Uddevalla och 
Venersborg fram till nämnda statsbana gäende, stamlinie 
sammanlöpande uthamnsgrenbanor», hvilket äter förut- 
satte Uddevalla—Venersborg—Herrljunga jernvägs inlö- 
sande och utläggande till normal spärvidd.. Sökandena 
hemställa derföre, att Eders Kongl. Maj:ts täcktes i näder 
draga försorg om vidtagande af nödiga ätgärder för inlö- 
sande till staten af Uddevalla—Venersborg— Herrljunga jern- 
väg samt dennes derefter följande utläggning till normal 
sparvidd och byggandet i samband dermed af en normal- 
spärig jernväg dels fran Uddevalla till Grebbestad—Krosse- 
kärr, dels fran lämplis punkt a denna bana till tjenligast 
befunnen uthamn i nordvestra delen af Orosts Vestra 
härad. 
Bland de mänga skäl, som sökandena anfört sasom 
stöd för denna hemställan, framhälles företrädesvis, förutom 
redan omnämnda fisket, provinsens talrika befolkning, 
dennas fattigdom, som föranleder dertill, att, om ej ba- 
norna byggas sasom statsbanor, de icke kunna komma till 
stand, Bohus läns alltsedan föreningen med Sverige van- 
vardade och tillbakasatta ställning, äfvensom den omstän- 
digheten, att genom Uddevalla—Venersborgs—Herrljunga- 
banans förändring fran enskild smalspärig till en statens 
bredspäriga bana och en framdeles ifrägakommande jern- 
bana fran Göteborg till Uddevalla samt den föreslagna 
liniens Uddevalla—Grebbestad utsträckning till norska grän- 
sen, den ifrägasatta utläggningen af ett andra spär ä stam- 
banan frän Göteborg till Falköping skulle göras Öfverflö- 
