214 
ock en utveckling af sillfiskebedriften inom fögderiet, som 
snart skall läta detta intaga sin gamla ställning säsom det 
främsta *). Sista vinterns statistik visar nemligen att 2—6 
fiskedistriktens sillfängst uppgätt till 2,252,909 kubikfot 
af de 3,308,723 kubikfot, som erhällits inom hela länet, 
och om man fränräknar frän 6 distriktets fängst den obe- 
tydliga del, som fatts vid Stängenäsets och Bokenäsets till 
distriktet hörande kuster, och frän 2 distriktets fäangst den 
helt visst ätskilligt mer betydande del, som fätts vid In- 
lands fögderis till distriktet hörande kust**), sa äterstär 
dock för Orosts och Tjörns fögderi en fängst, som längt 
öfverstiger hälften och uppgär till fyra sjundedelar ungefär 
af hela länets totalfängst***). Storsjöfisket har likaledes 
alltid stätt högst i utveckling inom Orosts och Tjörns fög- 
deri, 0.8, vif) 
*, Detta har redan inträffat, och det bland annat till följd deraf 
att 1887 ärs höstfiske egde rum hufvudsakligen blott vid Orost och 
Tjörn samt Marstrandsöarne och att den under samma ärs höst i rik- 
ligaste mängd erhällna sillen var af bättre beskaffenhet än den under 
föregäende är samt under vintern erhällna sillen. (Utig. anm.) 
*#) Det är att märka, det Tjörn eger djupare stränder, som bättre 
lämpa sig för sillfängst, än Inland, hvars i regeln länggrunda stränder 
deremot passa väl för fiske med faststäende ryssjeredskap. Vid Lafön 
Elgön, Marstrandsöarne m. fl. ställen finnas dock äfven inom Inlands 
fögderi tjenliga ställen för sillfängst, men Tjörn eger ännu ett längt 
öfvervägande antal Ööfvade yrkesfiskare, som bidraga till att göra 
fisket der rikare. Vindens riktning och styrka utöfvar naturligen ock 
inflytande pä fiskets riklighet vid den ena eller andra sidan af fjord- 
sträckningen, och är sjövind förmonligare för den vestra, men land- 
vind för den östra kusten. (Utg. anm.) 
*=#, Sıllfisket under hösten och vintern 1887—1888 torde komma 
att förete än förmonligare siffror för Orost och Tjörn, hvartill kan 
läggas att den södra delen af mellersta skärgärden kan päräkna ti- 
digare fiske under hösten och derigenom äfven bättre sıll, än skär- 
gärden norr om Gullmaren. (Jfr LsunGMan, A. V., Bohus läns hafs- 
fisken och de vetenskapliga hafsfiskeundersökningarna. Göteborg 1878, 
sid. 27—28). (Utg. anm.) 
7) Jfr vidare den i Bil. A meddelade tabellen öfver fiskefartyg 
och bätar är 1886, hvilken än mer torde ädagalägga Orosts och Tjörns 
öfvervägande betydelse för fiskebedriften Handeln med färsk hafsfisk 
och forslingen af färsk sill utöfvas ock ilängt större omfattuing fran 
Orosts och Tjörns fiskelägen än frän nägon annan trakt i bohuslän- 
ska skärgärden. (Utg. anm.) 
