278 
Sasom jag redan i min den 12 sistlidne Oktober da- 
terade skrifvelse till E. K. Maj:ts Befallningshafvande fram- 
hällit, är det i högsta grad vilseledande, att äberopa sig 
pa »den del af skärgärden, som är belägen mellan Gull- 
holmen och Grafvarne», säsom ettiafseende pä näringsför- 
hällandena sammanhängande helt, dä man tvärtom har ett 
sädant helt af stor betydelse för fiskebedriften mellan Mar- 
strand och Grundsund & Skaftölandet och ett annat mellan 
Malmön och Soten, under det att den mellan nämnda 
Grundsund och Malmön liggande delen af skärgärden sak- 
nar större betydenhet för fiskerinäringen. Det är sä längt 
ifrän att Gullholmen och Grundsund jemte de smärre lä- 
gena vid Ellösfjorden utgöra en frän den öfriga delen af 
Morlanda socken afskild samt med Stänge- och Sotenäsen 
i näringsväg förenad trakt, att tvärtom samtliga nämnde 
sockens fiskelägen utgöra ett med hänsyn till näringsutöf- 
ning och intressen sa sammanhängande helt som möjlist, 
hvarförutom till och med den senast offentliggjorda fiskeri- 
statistikens siffror tydligt nog vederlägga en motsatt upp- 
fattning. Dä sälunda värdet för fiskefartyg och bätar för 
hela länet belöpte sig till kr. 1,982,168, sa kommo af detta 
belopp 866,778 kr. eller bortät hälften pa Orosts och Tjörns 
fögderi*) samt 600,872 kr. eller bortät tredjedelen pa Mor- 
‘landa socken af Orosts Vestra härad, under det att blott 
26,940 kr. kommo pa Stängenäs härad med Lysekil**). Re- 
*) Denna Orosts och Tjörns fögderis öfvervägande betydelse för 
fiskebedriften skulle än mer hafva framstätt, om uti den statistiska 
berättelsen öfver länets hafsfisken, sasom vederbort, medtagits äfven 
de blott för fiskhandel och sillforsling men icke egentligt fiske an- 
vända däckade större bätarne, hvilka särskildt uti Tjörns härad äro 
mycket talrika (omkring 50 stycken allenast inom Klädesholmens och 
Rönnängs kapellförsamlingar). (Utg. anm.) 
**) Särskildt Lysekils ringa betydenhet för fiskebedriften vitsor- 
das ock uti länsstyrelsens senaste femärsberättelse öfver länet, i hvil- 
ken om Lysekil framhälles, hurusom »nägot storsjöfiske icke bedrif- 
ves af köpingens invänare och annat fiske endast till husbehof», och 
i hvilken Lysekil ej ens fätt en särskild plats i den stora tabellen 
öfver inom länet befintlig fiskemateriel (Kungl. Maj:ts Befallningshaf- 
vandes femärsberättelser, 1881—1885, Göteborgs och Bohus län. Stock- 
holm, 1887, sid. 8, 71). (Utg. anm.) 
