280 
i skrifvelsen den 13 sistlidne September frän Lysekil an-. 
förts om de för öfrigt ganska mättliga uppköpen af färsk 
sill vid Grötöns och Källvikens fabriker kan tillmätas nä- 
son sädan betydelse*), att det ens bör kunna blifva tal 
om, att ledningarne till för fiskebedriften sa framstäende 
platser som Kärringön, Rönnängslägena och Hättan derför 
skola äsidosättas. 
Att ej heller Fiskebäckskils behof af telefonförbin- 
delse kan nu berättiga till förordet för den ifrägavarande 
linien fran Lysekil, framgär deraf, att Fiskebäckskil dels 
förklarat sig vara belätet, fran hvilket häll det än finge en 
telefonledning ut till sig, och dels för ganska läng tid se- 
dan förlorat all nämnvärd betydelse för fiskebedriften. Re- 
dan för fyrtiofem är sedan kunde derför äfven A. E. Horım- 
BERG uti sin Bohus läns historia och beskrifning framhälla**), 
hurusom Fiskebäckskil »helt och hället frängätt den be- 
stämmelse, som benämningen fiskeläge antyder, och i stäl- 
let blifvit skepparesamhälle», och nyligen vitsordades detta 
förhällande uti en af f. d. sjökapten C. J. Öoman i för- 
ening med mycket talrike personer & Skaftölandet till E. 
K. Maj:ts Befallningshafvande den 12 sistlidne November 
ingifven skrifvelse om Skaftölandets indelning i kommuner, 
uti hvilken det vid redogörelsen för denna ös näringslif 
uttryckligen säges om Fiskebäckskil, att »detta läge (sic!) 
hufvudsakligast och nästan uteslutande beror af segelfar- 
ten» (Bil. M). Äfven den senast utgifna fiskeristatistikens 
siffror vitna tydligt nog om Fiskebäckskils ringa betydelse 
för fiskerinäringen, och E. K. Maj:ts Befallningshafvande 
använder derför ock i sin underdäniga skrifvelse den 13 
Oktober 1886 benämningen »läge» och icke fiskeläge om 
») Beträffande gagnet för fiskebedriften af dessa bäda till dels 
med »bygdepolitiska» syften anlagda verk, äro meningarne mycket 
delade inom skärgärden. (Utg. anm.) 
 ##) HOLMBERG, A. E., Bohusläns historia och beskrifning, II, 
Uddevalla 1843, sid 102, III, Uddevalla 1845, sid. 192. 
(Utg. anm.) 
