332 
följde i ordningen näst efter det första skedet med fängst 
hufvudsakligen -blott i norra skärgärden *), ingick sillen 
redan i början af hösten i södra skärgärden, der man dä 
ock synes haft det tidigaste fisket;-men under den mest 
betydande delen af perioden egde första insteget i regeln 
rum genom den stora och djupa fjordsträckningen mellan 
Marstrandsöarne och Tjörn, derifrän sillmassorna och med 
dem fängsten sedan spredo sig till öfriga delar af skärgärden. 
Sammalunda synas ock förhällandena pä det hela taget 
komma att te sig äfven under nu innevarande period, fast för- 
hoppningarne om ett tidigt höstfiske inomskärs, sädant som 
det under förra ärhundradet, redan hunnit förblekna. Sill- 
fisket har emellertid, under de senare ären ätminstone af 
nu innevarande period, visat en tendens att draga sig är 
efter är nägot mer söderut, hvadan det ej är oantagligt, att 
Öckeröskärgärden dock har att emotse rikare fiske än hittills 
och att sillen kan komma att än nägra är allt tidigare söka 
sig in uti skärgärden. Under förra ärhundradets fiskeperiod 
dröjde det nemligen ända till dennas sextonde är, innan 
sillen som allra tidigast ingick uti skärgärden, hyarefter hon 
s& smäningom anlände är efter är allt senare, till dess hon 
vid periodens slut först stötte in i fjordarne vid jultiden 
igen, säsom vid periodens första början. 
Dä emellertid, säsom redan ofvan blifvit antydt, sätt- 
garnsfisket och sillsaltningen under nu innevarande 
fiskeperiod först kommo till utveckling inom Norrviken och 
nu enligt föreliggande statistiska berättelse st& högst inom 
Sotenäs härad i Sunnerviken; sä visar dock redan den 
starka tillväxten under vintern 1886—1887 för Orosts och 
Tjörns fögderi, att det sannolikt e] kommer att dröja länge, 
innan tyngdpunkten äfven i detta hänseende kommer att 
fytta sig söderut till sina gamla hufvudorter inom sistnämnda 
fögderi. 
*) Jfr Bohuslänsk Fiskeritidskrift, 1885, sid. 2, 5, 292, 296 (anm.). 
