390 
i högar. I senare fallet böra de allt emellanät luftas, i 
synnerhet efter fuktigt väder. 
Bland andra bevaringsmedel eller sätt, att använda ka- 
tekun pä, mä& följande här tilläggas: 
Till 1 liter vatten tages !/, kilogram kateku, i hvilken 
lösning garnen läggas natten Öfver, sedan den svalnat. Förr 
än de torkas, afspolas de väl i färskt vatten, hvilket gör 
dem mjukare, än om sädan afspolning ej eger rum. Till 
lösningen sättes stundom 15 gram kopparvitriol (svafvelsy- 
rad kopparoxid) för hvarje liter vatten *). 
Ä ett och annat ställe begagnas en lösning af 2 kilo- 
gram kateku och 12 liter ekbark till 80 liter vatten *). 
I Sverige begagnas, i synnerhet till bomullsgarn, ett 
afkok & finskuren björkbark, fri frän näfver. Är barken 
frisk, kan den kokas genast, under det gammal torr bark 
först utblötes i tre dagar. Till 100 liter vatten tages 15 
liter bark och omkring 6 kilogram soda, hvilken blandning 
kokas i 3—4 timmar. När vätskan afsvalnat, hälles den 
öfver garnen, som nedlagts uti kar eller tunnor. När gar- 
nen väl genomträngts af vätskan, torkas de. Äro garnen 
i bruk, upprepas barkningen hvarje mänad. Till nya garn 
brukas första gängen tillsätta 1 kilogram kateku till 100 
liter vatten. 
Bark begagnas mängenstädes i stället för kateku och i 
Norge nästan uteslutande. Till “lagen“ kan begagnas alla 
slags bark**), och garfnings- samt färgämnet kan utdragas 
#) Wırcocks, The Sea-fisherman. London 1868. 
#*) Forstkandidat E. TAnBERG har i “Norsk teknisk Tidskrift* (1834) 
lemnnat nägra analyser, dels utförda af honom sjelf dels efter andre, med 
hänsyn till mängden af garfsyra i nägra in- och utländska barksorter. Efter 
dessa innehöll: 
af inländsk bark: 
Sa En RE 190 % 
Shaubark, gammalin ent 5,+—6,0 „ 
x frän unga ran, ea. 5,0—6,7 „ 
eBmıbark *::... 23. .200na hs. ehe = Fa 
ASK Dark len bean han dne era eee Bm 
u a . 
