11 
eller mer än et warp i ordningen nyttja wid bot af 16 R:d. 
32 ss. den som wid Sillens ankomst, sjorde första fängsten 
och den som sist wid fiskets slut Not sin kastat, bör til 
upmuntran erhälla 100 R:d. När Sillen ankommer, att den 
med fördel fängas kan, utsätte Upsyningsmannen wiss tid 
af 8 eller 10 dagar, inom hwilken tid Sillen til Sillsaltare 
bör hembjudas och kringföras; skulle full atsättning hos 
dem icke winnas, mä& ägaren til lasten den til andra eller 
Trankokare föryttra. 
Ss 14. 
Nu är warpet dragit, ware Not-ägare skyldige Sillen 
genast uttaga, bortföra eller försälja:; behäller nägor 1 sin 
Not Sill öfver dygnet, eller lemnar död Sill efter sig, böte 
16 R:d. 32 ss. härunder likwäl icke begripit den händelse, 
dä Sillen med Not i vikar och sund instänges. 
g 15. 
Kastar nägor sten eller barlast uti eller nära wid Not- 
warp, plikte 16 R:d. 32 ss. ware ock skyldig, hwad utkastat 
blifwit, genast uptaga, om det sig göra läter; samma lag 
ware, om nägor i Hafwet utkastar död Sill, eller Sillräk. 
$ 16. 
De nu & landet inrättade Sillsalterier mäga bibe- 
hällas, men inga flera anläggas, utan at Wi ı näder dertil 
samtycke; ägarne af nu inrättade Sillsalterier likwäl obeta- 
git, at til annat ställe flytta deras Werk. De Salterier, 
som i Städerne äro anlagde, böra, efter möjeligheten, sä 
fort sig göra läter, flyttas utom Städerna; om werkställig- 
heten hwaraf Wär Befallningshafvande genom Magistraten 
äger försorg draga. 
Sl: 
De Sillsalterier, som & Krono-Hemans ägor eller Oss 
tillhörige Holmar inrättade blifwit, böra oförryckt ägarne, 
säsom annor deras wälfängna ägendom, tilhöra, s& länge 
de Sillsalteriet fortsätte, och de som & Frälse- eller Skatte- 
