30 
och antalet af de värdeförsändelser, som dit ankomma, är 
äfven ganska betydlist. 
För fiskerinäringen eger Grebbestad redan en ej ringa 
betydelse genom den tilltagande fabrikation af fiskkonserver 
af flera slag, som der utöfvas, och genom de sillsalterier, 
der finnas, en betydelse som framdeles torde allt mer ökas, 
i den mon Grebbestads förträffliga läge med hänsyn till 
utöfvyandet af ett omfattande storsjöfiske äfven frän skär- 
gärden norr om Soten kommer att genom en underlättad 
samfärdsel göra sig gällande. *) 
Grebbestad anlöpes af de utmed norra hälften af Bohus 
läns kust gäende ängbätarne samt är föreslaget till änd- 
punkt vid hafvet för tvänne med understöd af länets hus- 
hällningssällskap undersökte jernvägslinier (Falun— Vestra 
Ed--Sundshult—Grebbestad—Krossekärr samt Uddevalla— 
Saltkällan—Grebbestad— Krossekärr). Grebbestad eger nem- 
ligen en förträfflig hamn, som jemte den närbelägna Krosse- 
kärrshamnen erbjuder lätt och kort insegling frän öppna 
hafvet, isfrihet m. fl. äfven officielt vitsordade förmoner. 
Grebbestad har sedan gammalt utgjort en koncentra- 
tionspunkt för näringslifvet i den del af Bohus län, der det 
är beläget, hvarför der ock fordom hölls en allmän marknad 
för trakten. Grebbestad erbjuder ock genom sitt förmonliga 
läge större utsigt att växa ut till en verklig stad, än nägon 
annan plats p&a sträckan mellan Lysekil och Strömstad, 
hvadan Grebbestad synbarligen ock är förtjent af att fram- 
för hvilken annan plats som helst vid samma sträcka gynnas 
med förmonen att förklaras för tullplats samt förses med 
sädan ständig tullbevakning, som i 5 $ af Eders Kgl. Maj:ts 
nädiga tullstadga den 2 November 1877 föreskrifves. Den 
nämnda kuststräckan emellan Lysekil och Strömstad är 
dessutom med hänsyn till kustfarten inomskärs delad uti tre 
skarpt ätskilda afdelningar, af hvilka den söder om Sote- 
*) Jfr Lsuneman, A. V., Bohus läns hafsfiske och dess framtid. 
Göteborg 1882, sid. 37—38. (Utgifvarens anmärkning). 
