Sg 
deremot ej var förhällandet den tid, dä sillen fordom allmänt 
förrättade sin lek och fängades invid denna kust. Caithness- 
fisket förra äret hade sälunda nära nog karakteren af ett 
slosillfiske sädant som det bohuslänska. — Häraf kan man 
nu visserligen & ena sidan sluta till att undantagsförhällanden 
voro allmänt nog rädande under förra äret samt vällade, 
att fisket sistlidne höst och vinter blef s& däligt vid bohus- 
kusten, men & andra sidan ingalunda förklara det mindre 
gynsamma och regelbundna fiskeförloppet vid nämnda kust 
under nu innevarande fiskeperiods föregäende är, hvilket 
deremot möjligen antyder en af hufvudolikheterne mellan de 
af utgifvaren pävisade större och mindre med hvarandra 
alternerande fiskeperioderne samt läter oss ana den närmaste 
orsaken till denna olikhet uti den väderleks- och strömför- 
hällandenas allmänna beskaffenhet, af hvilken värt inom- 
skärsfiskes utfall sannolikt är beroende. 
De ojemnheter och oregelbundenheter uti det ymniga 
sillfiskets förlopp inuti bohuslänska skärgärden, som icke 
blott nu utan äfven under den af sä gynsamma förhällanden 
utmärkte förre fiskeperioden ofta nog egt rum och som 
städse fört med sig rätt betydande olägenheter för närings- 
utöfningen, hafva derför ock tid efter annan föranledt fram- 
läggandet af talrıka förslag att genom en sillfiskets 
tidsenliga utveckling till en högre ständpunkt undg& 
eller ätminstone förminska det skadliga inflytandet 
af sillfängstens otillräckliga säkerhet inom nämnda 
skärgärd. Dessa förslag, hvilka ej sällan med betydande 
 understöd i en eller annan form frän det allmänna bragts 
till utförande, hafva gemenligen härrört frän personer, till- 
hörande de bildade men för fiskerinäringen jemförelsevis 
fremmande folkklasserne, och närmast afsett att bringa till 
användning i utlandet redan begagnade fiskesätt; men dä de 
ocksä alltid äsyftat att söka införa en ny form af fiskebe- 
driften, utan att man dervid tagit i betraktande, om de 
ekonomiska förutsättningarna för dess fortvaro och trefnad 
