97 
sädan utveckling, att den behöfver draga till sig en allt för 
stor personal, som sedan vid periodens slut stär utan sitt 
pa sillfisket i hufvudsaklig mon grundade uppehälle. 
Sättgarnen användas mest inomskärs, men kunna äfven, 
och det t. o. m. med stor fördel, begagnas utomskärs, dä 
djupet ej är för stort, men icke utan att hindra drifgarns- 
fisket dersammastädes, en omständighet som är s& mycket 
betänkligare, som bästa lägenheten till sättgarnsfiske utom- 
skärs i större omfattning just finnes utanför södra skärgärden, 
der ock fisket med drifgarn faller sig förmonligast. Sätt- 
garnsfisket utomskärs är ett mycket ansträngande och med 
rätt stor risk förenadt fiske, och är pä intet vis att anse 
säsom särskildt “lämpadt för gamle utslitne fiskare, hvilke 
ej duga till kamrater i det kraftpröfvande vad- och drit- 
garnsfisket“ *). Sättgarnen äro i allmänhet mer till hinder 
för andra för fisket i stort mer förmonliga redskaps använd- 
ning, än nägot annat redskap är det. Vid norska vestkusten 
skola sättgarnen sälunda, enligt meddelanden frän en sak- 
kunnig  norrman, genom sin talrikhet fullständigt förhindra 
användningen vid det s. k. “ätelfisket* under ärets första 
mänader i södra värsillfiskedistriktet af snörpvadar, hvilka 
för detta fiske ej osannolikt just skulle utgöra det aldra 
lämpligaste redskapet. För vadfısket inomskärs skulle ett 
allmännare bruk af sättgarn kunna blifva ytterst hindrande, 
hvarjemte skäl finnas att befara, det sättgarnsfisket skulle 
komma att användas till vadfiskarenas trakasserande pä 
mängahanda sätt, säsom t. ex. genom att tvinga desse att. 
erlägga dryga penningar för att sättgarnen Hyttades undan 
frän goda notvarp 0. s. v. Derför bör ock stadgas, att sätt- 
garnsfisket i regeln, utan all ersättning för s. k. “fiskespillan*, 
bör vika undan för säväl drag- och stängvyadar som snörp- 
vadar. Ett sädant stadgande skulle ingalunda förhindra en 
sättgarnsfiskets önskliga utveckling, enär rum tillräckligt 
*) Jfr Göteborgs och Bohus läns Hushällnings-Sällskaps qvartals- 
1 
skrifi. 1882, sid. 47. 
> 
- 
d 
