116 
af ätminstone 45,000 -kr.*), en summa mängfaldigt öfver- 
stigande väre fiskares fürmäga. Bolagsformen, använd i afsigt 
att frän förstone draga det stora kapitalet till näringen, har 
äter för en slik närings första Avägabringande och kraftigare 
utveckling ingenstädes visat sig förmonlig, och synes för 
öfrigt blott i Holland hafva under särskildt den senaste tiden 
i en fast väl längt i frän öfvervägande inflytelserik omfatt- 
uing kommit till begagnande för den af gammalt befintliga 
fiskebedriftens vidare utveckling. Dä man dessutom i Bohus 
län ej kunnat förmä& storsjöfiskarne ens att nödigt bereda 
torsk och länga ombord & sina bankskutor, s& finnes sä- 
kerligen än mindre utsigter att kunna förmä dem salta sill. 
ordentligt ombord & fiskefartygen, i synnerhet som drifgarns- 
fisket med den länga drifgarnslänkens intagande är ett ytterst 
ansträngande arbete. Detta fiske kan ej heller hos oss som 
i Frankrike och Tyskland uppmuntras genom tüllskydd, ty 
Sverige är för folkfattigt för att ett dylıkt skulle kunna spela 
nägon rol. Det mäste ock bedrifvas icke s& mycket i egna 
farvatten som i vestra Nordsjön, der bohusläningen dock 
mäste utöfva sin näring under mindre fördelaktiga förhäl- 
landen än de fiskare, som fiska frän fransk, holländsk eller . 
tysk hamn, der desse senare med längt större förmon, än 
hos oss är fallet, kunna afsätta ätminstone en större del af 
fängsten. SA dyrbara fiskefartyg mäste nemligen hällas i 
verksamhet ätminstone största delen af äret, och de användas 
derför gemenligen ock under ärets första hälft för bankfiske 
med backor eller bomsläpnät*®). Man mä ej heller förgäta, 
} *) Der holländische Härings-und Frischfischfang. Emden 1871, sid. 
“ m Bomsläpnätet eller skrapnätet är icke ett not- utan ett ulke- 
redskap och kunde derför kanske lämpligast benämnas storulke eller flun- 
dreulke, Det motsvarar fransmännens chalut, engelsmännens beamtrawlnet, 
holländarnes scrobnet och tyskarnes Schleppnetz. Det är icke att förvexla 
med den i Sverige sedan gammalt kända segelnoten, som är ett verkligt 
notredskap och motsvarar fransmännens eissauge och gangui, engelsmännens 
ottertrawlnet. och tyskarnes Braddengarn. Segelnoten kan äfven ställas sä 
att den gär mer eller mindre nära ytan, i stället för att säsom bomsläp- 
nätet städse följa bottnen. 
