s 219 
jernvägsuthamnar. Vid Yarmouth har denna här nu ifräga- 
varande fiskeform fordomtima sä& smäningom utvecklat sig 
ur kustfisket derigenom att duglige fiskare svingat sig upp 
till fiskefartygsredare, som genom fortsatt ihärdigt arbete 
och sparsamhet förmätt att utrusta allt bättre och starkare 
fartyg för bedriften. Bolagsformen för en dylik närings första 
Avägabringande hälles deremot allmänt nog för oduglig. Det 
mä emellertid vara möjligt och t. o. m. att hoppas, det ett 
dylikt fiskesätt mätte under nu innevarande bohuslänske 
‚sillfiskeperiod kunna utveckla sig ur det bohuslänska kust- 
fisket. Man skulle i sädant fall kunna läta fiskefartygen 
under en del af äret fiska sill och makrill i Skagerack med 
drifgarn och väl äfven med snörpvad samt den äterstäende 
delen af äret använda dem för fiske med backor, bomsläp- 
nät eller drifsarn i Nordsjön. En sädan utveckling kräfver 
emellertid att afsättningsförhällandena ordnas och förbättras 
genom ästadkommandet icke blott af de ofvannämnda jern- 
vägsuthamnarne vid Jyllands vestkust, utan äfven at ätmin- 
stone ett par i direkt förbindelse med det svenska jern- 
vägsnätet stäende kraftfulla bohuslänska fiskarestäder, i en- 
lishet med hvad af utgifvaren samt af de bohuslänske riks- 
dagsmännen i andra kammaren under ären 1882—83 före- 
slagits *). 
Dä det skulle blifva för vidlyftist, att här uttömmande 
behandla hela den vidlyftiga frägan om drifgarnsfiskets för- 
moner och olägenheter i allmänhet och särskildt med hänsyn 
till dess användbarhet för det periodiska bohuslänska sill- 
fiskets utveckling, nödgas utgifvaren derför hänvisa till de 
af honom förut offentliggjorda uppsatserna ötver detta lıka 
omfattande som svära ämne**, Endast det vill han här 
”) Om offentliga ätgärder med hänsyn till det rika bohuslänska sill- 
fisket, sid. 16—26, 30—31, 33. — Bohusläns hafsfiske och dess framtid, sid. 
22—23, 27, 23—30, 31—48. — Bohuslänsk fiskeritidskrift 1884, sid. 32—41. 
**) Preliminär berättelse for 1873—74, sid. 68—69. — Göteborgs 
Handels- och Sjöfarts-Tidning, 1879, N:o 10, 11; 1881, N:o 51, 286 (A); 
1882, N:o 255 (A), 283 (A). — Bohusläningen, 1879; 1882, N:o 89; 1883, 
