126 
Snörpvadsfisket inomskärs i bohuslänska skärgärden har 
med en jemförelsevis helt ringa utrustning, som det mycket 
väl ligger i äfven väre längt ifrän förmögne fiskares förmäga 
att bekosta sig sjelfve, gifvit mycket goda, ehuru, till föyjd 
af fiskesättets nyhet och de föga lämpliga vadbätar, man 
användt, rätt ojemnt utfallande resultat. Ett snörpvads- 
fiskelag frän Öckerön i södra skärgärden erhöll sälunda t. o. m. 
under vintren 1882 —83 en sä rik fängst, att densamma vid 
försäljning säsom färsk sill betingade ett pris af omkring 
30,000 kr. För inomskärsfängsten är det passande och har 
äfven vunnit tillämpning, att tvänne vanlıga vadfiskelag förena. 
sig om att tillsammans utrusta en snörpvad för begagnande | 
vid sädana tillfällen, d& sillen ej kan lämpligen tagas med 
de vanlıga drag- eller stängvadarna eller dä snörpvaden 
lemnar en riklig fängst af värdefullare beskaffenhet än dessa. 
För att ett dylikt fiske utomskärs med fiskeskonare eller 
ängfartyg skall komma till ständ, kräfves dock vida större 
kapital, än väre fiskare nu äro mäktige att ästadkomma; 
men försök med i skärgärden befintliga fartyg af lämplig 
storlek borde dock i alla händelser göras, ty stär sillen ı 
riklig mängd samlad utanför skären, kan under gynsamma. 
förhällanden lätt göras mycket rika fängster *). Sillen är 
nemligen en vida mindre skygg fısk än bäde makrill och. 
menhaden. Snörpvadsfiskeskonaren med. full utrustning är 
dock omkring 10,000 kr. billigare än en drifgarnsbät af det. 
frän Yarmouth använda slaget, och det oaktadt den förre: 
torde vara mer kraftig och sjöduglig än den senare samt 
dessutom väl äfven mer lämplig för bankfisket i östra Nord- 
sjöon än den luggertriggade bäten frän Yarmouth; ty de 
amerikanska fiskefartygen hafva ofta att uthärda ett längt. 
svärare och plötsligare vexlande väder pä större atständ 

*) Äfven vanliga bankskuter kunde kanske t. o. m. i brist pa bättre 
(ehuru eljes dertill mycket olämpliga) användas för snörpvadsfisket utomskärs, 
dervid dock vadbäten väl finge tagas ombord, enär bankskutan svärligen lär 
kunna utan för stor tidspillan släpa en vadbät efter sig. En vanlig bohus- 
länsk vadbät är väl ock blott helt föga tyngre än bankskutornas lillebät. 
