293 
ter drage Fiskare hwar sit hwarp, i'then ordning, the til stället 
ankommit; Strand-ägaren lıkwäl förbehällit, at, sedan han 
med Not sin sig therstädes infunnit, intaga then ordning han 
sielf ästundar. Then theruti hinder gör, eller sedan, utan 
alla Notlagens bifall, mer än sit hwarp i omgängen nyttjar, 
warde ifrän Fisket p& thet stället genast utesluten, och 
plikte thes utom Et Hundrade Daler Silfwermynt, om nä- 
gotthera af Not-lagen, under eller efter Fisket, therä& ätal 
gör. 
GR: 
Tä hwarpet draget är, skal Sillen genast ur Noten ta- 
gas, säljas, eller afföras, pä& thet Sillen ej mä skadas, hwar- 
pet genom then döda Fisken skämmas och andre ifrän Fi- 
sket hindras: Then som i sin Not behäller Sill öfwer dyg- 
net, änskönt ej nägonthera af the nu upräknade olägenheter 
theraf upkommer, skal äntä pikta Tu Hundrade Daler Silf- 
wermynt. 
[eB 
Som Sillsaltare sielfwe hafwa största förlusten om wah- 
ran af orätt beredning eller andre orsaker blifwer s& för- 
sämrad, at then icke med förmon kan afsättas; S& wele Wi 
i Näder tilläta them, at Sillen pä& thet sätt och med sädane 
Salt-sorter bereda, som hwar och en finner tienligast til er- 
hällande af bästa wahran; dock at insaltningen sker i goda, 
förswarlige, och krönte Ek- Bok- och Gran-käril, som tilbör- 
ligen fullpackas. 
Och pä thet Allmänheten mä känna wahrans art, samt 
weta til hwilken then sig, i händelse af underslef, hälla bör; 
sa skal hwar och en Sill-saltare wara förbunden, at läta 
inbränna och märka kärilet, hwaruti then feta Sillen är in- 
lagd, med F. S. then blandade med B. S. och then magra 
med M. S. samt längs efter Tunne-laggen, initial bokstäfwerne 
af sit förnamn, hela tilnamnet, jemte äratalet, när Sillen är 
saltad, och thet med rena, stora och tydeliga bokstäfwer; 
Hwaremot han blifwer befriad frän all wräkning och 
