ed Noer: 
et mere ,oceanisk”" Klima end Kattegat og Limfjorden. — 
— Jeg mener derfor at kunne hævde, at Tapeslagenes 
Dannelse, der omtrent eller delvis falder sammen 
med Kjøkkenmøddingernes og Stenalderen, med 
Fyrre- og Egeperioden i vore Mosers Udviklings- 
huistorrerkeresket' rent Perioder hvor vore Vandesi 
hydrografisk Henseende have lignet Vesterhavet 
eler hele det aabn er av mere ends de mu 
gjøre, og Klimatet i Danmark maa med andre Ord 
have været mere Øklima end nu, hvor det er mere 
HaStlandsklimar se) 
Det ligger nær at søge en rimelig Aarsag til en saa- 
dan Klimatforandring, og flere ere da ogsaa tænkelige; men 
jeg skal ikke nærmere indlade mig påa denne Side af Sagen, 
kun vil jeg henvise til, at Kattegat næppe er det eneste Vand 
i Skageraks Nærhed, hvor en saadan Forandring er fore- 
gaaet; thi allerede 1865 omtaler M. Sars i Universitets- 
programmet for 1864 ,Om de i Norge forekommende fossile 
Dyrelevninger fra Qvartærperioden” pg. 126, at der i Norges 
postglaciale Formation vel ikke findes ubekjendte eller ud- 
døde Arter af Mollusker, men at to Arter, nemlig Tapes 
decussatus og Pholas candida, siden da synes at have 
trukket sig længere mod Syd, og at af andre Arter, der i 
hin Tid levede ved Norges Sydkyst, have nogle, f. Ex. 
Tapes edulis og GCoecum glabrum trukket sig hen 
til Vestkysten; vel er senere Tapes decussatus. tagen 
levende ved Bergenskysten af Friele, men derved gjøres 
det ikke mindre sandsynligt, at. der er foregåaet 
en Forandring i Christianiafjordens Klima siden 
+) Anm. Angaaende disse Klimaters Karakteristik skal jeg hen- 
vise til H. Mohn: ,,Grundzuge der Meteorologie", 4. Aufl. 1887. pg. 343. 
