36 



art C. gundlacM Pfr, på halfön Florida och på flere af Westin- 

 diens öar. På dessa sedziare finnas dessutom 4 species och i Bra- 

 silien en art (C. semcn Uni Moric). Ett par närstående former 

 förekomma i södra och östra Asien. 



2. Hos de äldsta förf. räknad till slägtet Helix, fördes C. 

 fulvus af Studer till samma grupp som Hi/aUna-arterna, och af 

 Held till Polita (= Hyalina), hvaremot Fitzinger, Charpentier, 

 Beck och Albers förenade den i samma grupp med den till skal- 

 formen lika H. bidens, för hvilken grupp Fitzinger 1833 bildade 

 namnet Comilus. Moquin-Tandon skilde H. hidens dei-ifrån och 

 upptog ConuJus såsom ett subgenus under Zonifcs, liksom v. Mår- 

 tens (Albers Heliceen) under Hyalina. Emellertid torde det vara 

 rättast att skilja denna grupp äfven från Zonites (Hyalina), med 

 h vilket genus den visserligen har en fullkomligt lika bildad käke, 

 men från hvilket den betydligt skiljer sig genom formen på tung- 

 hakar ne af andra ordningen, hvari den mera öfverensstämmer med 

 Yihina, samt genom skalets afvikande bildning. (Jfr Lindström 

 Gotl. Moll. p. 8, t. 1, f. 6.) 



Artöfversigt : 



Skal rundadt kägelformigt, brunt eller gulbrunt; vindn. 5 — 6, kon- 

 vexa, smala. 3—2. C. fiilfus MUll. 



1. CoilllIuS flllvilS (MlJLL.). 



Testa turhinafo-globosa, ftiJva rel brunnea, striaMa vel ni- 

 tida; anfr. 5 — 6; apertura depressa, lunata. Diam. 3^j^—3, 

 alt 2-2^1^. 



Helix fulva Muller Verm. Hist. II (1774) p. 56. Nilsson Hist. 

 Moll. Su. (1822) p. 15. RossMÄssLEK Iconogr. VIII (1838) p. 38, f. 

 535. Pfeiffek Monogr. Helic. I (1848) p. 30. Friele Norske Moll. 

 (1853) p. 6. Nord. & Nyl. Finl. Moll. (1856) p. 12, t. f. Jeffreys 

 Brit. Conch. I (1862) p. 156. Westerlund Sv. Moll. (1865) p. 42. - 

 Zonites fulvus Moq.-Tandon Moll. Fr. II (1855) p. 67, t. 8, f. 1-4. 

 Lindström Gotl. Moll. (1868) p. 8 cum fig. anat. — Hyalinia fulva 

 MöRCH Syn. Moll. Dan. (1864) p. 11. — Conulus fulvus Westerlund 

 Coll. Typ. Moll. Su. (1868) n:o 25; Synopsis critica moll. (1870) p. . 



Djuret vanligen helt och hållet svartbrunt eller svart, utom 

 fotsulan, som är ljusare; stundom askgrått med mörka ~ trefvare ; 

 tungmemlnanen har (enl. Binney) 80 tvärrader och 37 (18 — 1 — 18) 

 länssrader hakar. 



