38 



blott funnit ett enda exemplar, var en ung Helix hidens Chemn. och icke, 

 som RossMÄssLEK tror, någon ung H. glabra Stup. 



Gen. Zoi&iteii Moktf. 



Testa orhiculato-convexa vel depressa, tenuis, nitida, um- 

 hiculata, interdum perfor ata; an fr. 4 — 7, regulariter accre- 

 scenies vel angusti; apertura lunaris vel rotundata; xjeri- 

 stoma scepissime tenue, acufuni, recfum. 

 Djuret liar cylindriska trefvare, tjock mantel och smal fot; Jcä- 

 ken halfmånformig, mer eller mindre böjd, oftast med utböjda än- 

 dar, nedi*e kanten hvass med ett trubbigt utskott i midten ; timg- 

 memhranens midtelliakar med en lång mellanspets och tvä mycket 

 korta sidospetsar, sidohakarne af l:sta ordn. få, med en kort sido- 

 spets och sidohakarne af 2:dra ordn. många, utdi"agna, krökta och 

 spetsiga (till formen icke olika taggarne hos åtsldlliga Rosa-arter) ; 

 öfvergången till dessa sednare hastig, icke långsam, såsom hos de 

 flesta slägten. 



Skalet ofta med nästan cirkelrund omkrets, konvext eller plat- 

 tadt, tunt, hälft genomskinligt, glänsande, med öppen, sällan trång 

 nafvel (mycket sällan utan nafvel); vindningarne A — 7, regelbundet 

 eller långsamt tilltagande ; mynningen mer eller mindre rundadt 

 månformig, med oftast tunn, hvass, rak nmnsötii. 



1. Nattliga, hufvudsakligen köttätande djur, som uppehålla 

 sig i skogar under affallna löf på marken. Något öfver 100 arter 

 äro beskrifna, af hvilka 12, som utmärka sig genom sin betydliga 

 storlek (diam. stundom nära 50 mm.) och stå slägttypen (H. algira 

 Lin.) närmast, uteslutande förekomma vid kusterna af Medelhafvet, 

 isynnerhet de östra, och en art (Z. euryoynphala Z.), som äfven 

 räknas hit, finnes i Central-Amerika, så att hithörande former, lik- 

 som arterna af si. Glandina, bebo de närmaste omgifningarue af 

 det Europeiska och det Westindiska Medelhafvet. Under tertiär- 

 och diluvialtiden hade de en vida större utbredning än nu och fun- 

 nes då på flera ställen i vestra och södra Tyskland. 



2. Hos äldre författare och någongång ännu hos nyare före- 

 nas detta slägte med Helix, från hvilket det dock väl skiljes genom 

 många vigtiga anatomiska karaktei'er och genom en afvikande skal- 

 bildning. De förra äro först i nyare tider närmare kända, men 

 blott af den sednare fann sig Montfuet (Conch. Syst. II, 1810) 

 föranlåten att afskilja hithöi-ande arter från gen. Helix såsom ett • 

 nytt slägte under namn af Zonites med Helix algira Lin. såsom 



