148 



Skalet nästan cirkelrundt, nedtryckt, ofvan platt, i midten nå- 

 got konkavt, under svagt konvext, temligen starkt, nästan alldeles 

 ogenomskinligt, utan glans med fina och täta längsstrimmor samt 

 något groi" och oregelbunden tvärstriering, rödbrunt, med tjock 

 epidermis, temligen tätt beväxt med styfva, långa, raka och röd- 

 bruna hår; vindn. 6— 6^/2 , mycket långsamt tilltagande i storlek, 

 smala, cylindriska, men sammantryckta på sidorna och skilda genom 

 en djup söm, den förste nästan slät och glänsande, den näst siste 

 något höjande sig öfver de öfrige, den siste vid mynningen svagt 

 nedböjd, med en grop bakom munsömmen ; nnfvdn temligen vid 

 och djup; mynningen föga sned emot axeln, bredt triangelformig, 

 trebugtig ; munsömmen på spindelkanten ända till nackgropen till- 

 Ijakaviken, rödaktig, invändigt med en Hlasfärgad läpp, som både 

 på öfre och undre kanten i midten är tandlikt föiijockad. 



('örekoQiuicr på luftiga och föga fuktiga ställen, under trästyc- 

 ken, bland sniolket i ruttnande trädstubbar, under stenar, mult- 

 nande blad eller fuktig mossa bland buskar, i klippspringor, i bergs- 

 trakter isynnerhet inom gränsen af löfträdsregionen. Snigeln är 

 temligen rörlig och afsöndrar en betydlig mängd klart slem. Dess 

 epiphragma, hvarmed skalets mynning mot den kallare årstiden till- 

 slutes, är snöhvitt, platt och ganska tjockt. 



Dtbredlling. I Danmark: Halfön, vid Flensborg på branterna 

 mot fjorden, under "de Danskes hög," i Klusriis fann just. -rådet 

 PouLSEN i Maj 1865 denna snäcka krypande efter mildt regn om- 

 kring på löfbäddarne och trädstubbar i bokskog. Af just.-rådet 

 Beok är den sedermera, men i subfossilt tillstånd, tagen i den upp- 

 kastade jorden af en utgräfd "hög" på hans egendom Taarnborg vid 

 Korsöer på SjeUand (C. M. P. i br.). 



Tillhör egentligen mellersta och vestra Europas bergstrakter, 

 såsom de flesta Tyska staterna, från Krain och Kärnthen till Hartz 

 och Sachsens bergstrakter, flerestädes mycket allmän, samt hela 

 Frankrike, särdeles norra delen (der exemplaren äro betydligt större 

 än i Provence), och Belgien, ofta i sällskap med H. personata. I 

 Spanien finnes den i prov. Katalonien, äfvensom i hela öfra Italien, 

 men saknas i halföus öfriga delar (der den ersattes af den besläg- 

 tade II. angigyra Z.) utom Neapels bergsbygd, der den ånyo upp- 

 dyker. I Tyrolen, Schweitz, Savoyen och Illyrien är snäckan ej 

 sällsynt, men i Böhmen är den blott tagen vid Karlsbad. I Eng- 

 land förekommer den endast i Hampshire, vid Ditchain och Stoner 

 llill nilra Buriton. 



