197 



kritisk väg." Återstår att på fyndorten uppsöka Nilssons Clausilia. I 

 Göt. Vet. och Vitt. Samh:s Handl. h. II p. 127 säger intendenten Malm: 

 "Alldenstund jag noggrant genomsökt trakterna vid Fröllinge, utan att 

 finna Cl. papillaris Nilss., som måhända var en Cl. biäens (Turbo) Lin., 

 bestrider jag denna snäckas förekommande i Sverige." Detta är dock 

 förhastadt. Hr Malm är troligen den ende, som vid Fröllinge sökt efter 

 denna snäcka, och att den den gängen icke påträffades utgör intet bevis 

 emot dess förekomst. Det finnes väl ingen enda malakolog, som ej mer 

 än en gång varit vittne till huru arter kunna uppträda talrikare ett år 

 än ett annat, huru de kunna alldeles försvinna under många år, men 

 plötsligt återkomma i lika stor mängd, som förut. Jag vill anföra ett 

 par exempel. Nära intill mitt hem tog jag i Aug. 1863 många ex. af 

 Planorbis riparius och Pl. glaber samt flere hundra ex. af Hydrobia steini, 

 men det har icke sedan, oaktadt talrika och noggranna undersökningar, 

 lyckats hvarken mig eller andra att finna ett enda ex. af någon af dessa. 

 Dr. Lindström säger (i Gotlands nutida mollusker p. 41): "Helix biden- 

 tata fans i stor mängd sommaren 1859 i Fardhem, men har sedan för- 

 gäfves eftersökts på samma lokal, oaktadt vädret varit lika gynnsamt 

 flera af de efterföljande åren. Högberg fann 1840 på Kyrkberget i Wisby 

 en så stor mängd af Pupa costulata, att han ämnade utdela den i sin 

 "Typsamling." Deremot tyckes han ej hafva upptäckt P. minutissima. 

 Jag hittade åter på samma lokal upprepade gånger nästan endast den 

 sednare (en gång bland 110 ex. blott tväime P. costulata)." Då nu efter- 

 sökandet gäller en säkert mycket sparsamt förekommande art inom ett 

 vidsträcktare område, utan minsta ledning, så får man icke förneka dess 

 tillvaro, derföre att ett försök varit fruktlöst. Jag tror mig fullkomligt 

 lämpligt kunna för denna snäcka, till hvars uppsökande jag ifi'igt upp- 

 manar, använda namnet Clausilia nilssoni. 



3. AlindaAx). Lunella perfecta; plicce pala- 

 tales super Cd adsunf, scepius 2, longce; lamell a 

 spiralis disjunda. Testa costidata, opaca,fusca, 

 anfractu ultimo cristafo; apertura hasi distincte 

 canaliculata, perisfomate scepe mulUplicoso. 

 Skalet ribbadt, glanslöst, mörkt eller hornfärgadt, den siste 

 vindningen vid basen försedd med köl; mynningen päronformig, 

 nedtill med en tydlig ränna; munsömmens ytterkant stundom in- 

 vändigt försedd med många små veck. Claiisilium smalt, svagt S- 

 formigt böjdt och något rännlikt hopviket. Månvecket tydligt ; öfre 

 gomvecJcen två, mycket långa; öfrc spindellam ellcn skild från spiral- 

 lamellen. 



Till denna grupp i dess inskränktare, ofvan antagna, mening 

 förer "W. v. Vest i sin afh. "Ueber den Schliess- Apparat der Clau- 



