319 



årsringar och i så fall djurets lifstid kunna uppskattas till 6 — 7 

 år (Göteb. Vit. Vet. Sauihrs Handl. 3 h., s. U9). 



lTthre<!)liiig. I Sverige är hufvudformeu spridd genom de 

 södra och mellersta landskapen, utan att någonstädes vara särde- 

 les ymnig. Ännu mera sporadisk är var. corvus, som isynnerhet 

 förekommer stor och utbildad i flere af Skånes. Smålands, Öster- 

 götlands och Nerikes insjöar. Ofverallt ymnig, isynnerhet i stilla- 

 stående vatten i jemna trakten, är v. fusca, som under en myc- 

 kenhet, till storlek, form, skulptur och färg vexlaude, men från 

 livarandi'a dock föga afvikande, former finnes upp till Jemtland 

 (i Ragundaelf vid Kroken: Nystköm Jemtl. Fauna p. 25) och 

 Westerbotten (vid Sävast, 65°60': v. Wallenberg.). I Norge 

 förekommer var. ö teml. allmänt både kring Kristiania och Ber- 

 gen (Friele). 1 Danmark är hufvudformeu allmän i nästan alla 

 större vatten, liksom var. fusca i mindre och mera oklara vatten- 

 samlingar; /i corvus är deremot liksom i Sverige sporadisk. 



I söder till Afrikas norra kustland utbreder sig denna Lim- 

 nseaform öfver Sicilien genom hela södra Europa (från östra, mel- 

 lersta och norra Spanien till Grekland och Kaukasus) och verlds- 

 deleus alla öfi-iga länder i norr till Skottland (Aberdeenshire). 

 Westerbotten, Arkangel, genom nästan hela Siberien, till Amur. 



LiniusBa ^atteiiiiata Say. 



Testa ohlongo-clavata, turrita: anfr. convexi, sutura pro- 

 funda vel constricta disjuncti. Long. 23, apert. 9 mm.; long. 

 ^6, apert. 5 — 6 mm. 



Slalet med tydlig nafvelspringa, fast och nästan ogenomskin- 

 ligt, långt utdraget och smalt, aflångt klubblikt, med tornformig 

 spira, grågult eller rödaktigt. ofta med en hårdt fastsittande 

 slammbetäckuing, stundom med färgade tvärband, oregelbundet 

 finstrimmigt, matt sidenglänsande, otydligt gropigt; vindn. 6. 

 sällan 7. konvexa. skilda genom en djup söm (då sömmen någon- 

 gång blir mycket djup, synes spiran hårdt vriden och hela snäc- 

 kan får någon likhet med de s. k. skalarida formerna) ; mynnin- 

 gen spetsigt äggrund, omkring '/3 af skalets längd (stundom mera. 

 ■otundom mindre); munsömmen rak, , utvändigt belagd med en tunn 

 hvit, glänsande valk, ofta invändigt med ett brunt band. 



Limncea attennata Say, Binney Smith. Misc. Coll., 143, (1868) p. 

 42, fig. 53 (ex spec. americ. auth.) — Ij. reflexa Say, Haldemann 

 Limneeadffi of N. Amer. t. 8, f. 5 simillima (ex MörchJ. Huc refe- 



