407 



plar och af cleu andra förekommer blott ett och annat. De om- 

 talade skiljeväggarne inom siste vindningen. som påminna om kam- 

 rarna hos Amraoniternas snäckskal, finnas enligt Kossmässler al- 

 årig mera än på två ställen, men Gredler angiiVer till och med 

 5. Dessa lameller stå alltid på lika afstånd från mynningen och 

 finnas såväl hos små. som stora (yngre, som äldre) exemplar. An- 

 tingen bildar djuret dessa lameller först då skalet är fullväxt. och 

 då äro äfven de små exemplaren fullväxta, eller bryter djuret tid 

 efter annan boi-t dem och bildar nya längre fram i vindningen. 

 allteftersom den tillväxer (RossM.). 



Utbreduing. 1 Sverige, prov. Skåne, vid Uddarp Kristian- 

 stad (Maoi). i Höje å (.1. L.). vid Stehag (v. Porath), i Ring- 

 sjön (A. J. .1).. vid lyindholmen (C. R.). vid Lund: i Blekinge 

 vid Mörrum. i sjön Wesan. vid Gammalstorp. talrik och mycket 

 stor vid Karlshamn (Cto.sselm.\x. C A. W.). vid Karlskrona, ym- 

 nig i fiskdammar vid Lyckeby (.1. A.. C. A. W.). vid Hulta och 

 på flera ställen kring Ronneby: på Öland vid Kohlstad nära 

 Borgholm tillsammans med Pl. riparius och vid St. Dahlby till- 

 sammans med Pl. crista; i Sii/åhmd vid Jönköping (J. E. Z.) 

 och vid Ulfsborg (A. Ahlrot) : i Halland (enl. .). E. Z.): i Ne- 

 rike i ett dike emellan Åkerby och Akerbytorp (dr Hellbom en- 

 ligt H.\rtman); i Söder nmnland (A. W. Thamm enl. W. L.). I 

 Norge vid Bergen (Friele). I Danmark är denna snäcka vidt 

 utbredd och i flera trakter allmän. 



Finnes i Spaniens mellersta provinser, omkring Madrid, i Ve- 

 netianska låglandet, i Franzénsbad i Böhmen. i Siebenbiirgeu. i 

 Ukraine i en liten sjö vid Holosiejew. i Galizien i ett stort skogs- 

 dike vid namn Janinica. omkring Kiew mycket ymnig: i Schweiz, 

 hela Frankrike. Belgien. Nederländerna och Storbrittanien : i hvarje 

 land genom hela Tyskland från Krain upp till prov. Preussen, der 

 den är ymnig; på Åland och i södra Finland, i Ryssland till Dor- 

 pat. i Siberien omkring Irkutsk och i Luneka. en biflod till 

 Lena. i Amuriandet på några få ställen. En stor form (möjligen 

 densamma, som prof. (tredeer genom dr Scholtz erhållit från 

 Breslau och beski-ifver i Tirols Land- u. Stissw. Conch. II. p. 2. 

 noten) har jag fått af Parreys från Dalraatien under namnet Pl. 

 dalmatinus. 



Subfam. An c y lina. 

 Tesia pafelliformis, ahsque spira. 



