421 



1810). Hoa Geoproy och Muller utgjorde den då enda kända 

 arten, elegans^ en del af si. Nerita, hos Lister af Gochlea. Hart- 

 MANN upptog (Syst. Gäster., 1821) Studers namn Pomatias så- 

 som eget genus för en grupp snäckor, skilda från Cyclosfoma, ett 

 slägte, som de allra flesta nyare författare antaga. Moquin-Tan- 

 DON (Hist. Moll. Fr., 1855) förenar dem dock inom en underaf- 

 delning af Oydostoma. Kobelt (Cat. eur. Binnenconch., 1871) 

 fördelar de till palcsarctisla provinsen hörande Cyclostoma-avtevna. 

 i tre grupper : Cyclostoma s. str. (C. sulcatum, elegans, costula- 

 tum i Europa, glaucum Sow. och olivieri Roth i Syrien), Leonia 

 Gray (C. mammillare Fér.) och Tudora Gray (C. ferrug.). 



ArtölVcrsigt: 



Sk. äggrundt koniskt, vackert gallerstrimmadt ; 1. 13, br. 9 mm. 



C. elegans Mull. 



1. Cyclostonia elegans (Mull.). 



Testa ovata, suhperforafa, extus cinereo-carnea, intus fuJ- 

 tnda, scepe obscure minutini variegata, lineis spiralihus et trans- 

 versis elegantissime claihrata; anfr. 5, convexi: apertura sub- 

 rotunda. Long. 13 — 14, diam. S^j.^ — 9 mm. 



Nerita elegans Muller Verm. Hist. II (1774) p. 177. — Cyclo- 

 stonia elegans Drapaknald Tabl. Moll. (1801) p. 38. Rossmässlek 

 Iconogr. I (1835) p. 90, f. 44. Moq^in-Tanpon Moll. Fr. II (1855) p. 

 496, t. 37, f. 3 23. Kobelt Nass. Fauna (1871) p. 202, t. 5, f. 15. 

 Cyclostomus elegans Mörch Syn. Moll. Dan. (1864) p. 57. 



Djuret skiffergrått. 



Skalet äggrundt eller äggrundt koniskt. otydligt nafladt, 

 starkt, med konisk trubbad spira, glanslöst, utvändigt gråaktigt 

 köttfärgadt eller gulgrått, stundom violettgrått. invändigt gult, 

 enfärgadt eller med mer eller mindre tydliga och talrika tvärs 

 öfver vindningarne gående dunkelt röda streck samt ofta på siste 

 vindningen 3 — 4, på näst siste 1 — 2 spiralband af tätt stående 

 mörka fläckar, dessutom, undantagandes på de två första, alltid 

 släta och glänsande rödbruna vindningarne, med talrika, mycket 

 regelbundna, upphöjda spirallinier och talrika, mycket flna tvär- 

 strimmor, hvarigenom en prydlig gallerstriering uppkommer; vind- 

 ningarne 5, starkt konvexa. hastigt tilltagande, så att den föl- 

 jande är nästan dubbelt bredare än den näst föregående; sömmen 

 djup; mynningen nästan cirkelrund, endast öfverst mycket svagt 



