474 



sednares stora variationsförmåga. (Diagnosen härofvan är lemnad efter 

 exemplar från Fmirsö. Storleksuppgiften efter Mörch af exemplar från 

 Christianshavns fästningsgraf, efter Lindström af ex. från Gotlands kuster.) 

 Derjemte gör Mörch vid sin H. stagnaUs följande anmärkning: Turbo 

 confervalis Modeer er ifölge Schröter (Neue Litt. 2 B. 1785 p. 189) fra 

 Polacks Backen ved Upsala Original-Exemplarer fra Modeer findes i 

 Götheborgs Museum og stemme seerdeles vel med de af Lyell afbildade 

 Former. Betydningen af Artsnavnet tåler dog imod, at hans Exemplarer 

 vare fossile, som Schr()ter angiver. 



B) Rhipidoglossa. Raäula longa, seriehus unci- 

 norum et imcinis in serie qiiaque numerosis ; hran- 

 cJiia una, inclusa; sexus disjuncti, organ, pro- 

 , pag. externis carentes; ociili petiolati. Testa in 



fam. NeritidcB semiovata vel semiglohosa. 

 Tungmembranen lång med ett stort antal rader 

 hakar och en stor mängd hakar i hvarje rad; gälen 

 en, innesluten i andhålan; könen skiljda, geuera- 

 tionsöppningen nära anus, yttre foi-tplantningsor- 

 ganer saknas alldeles; ögonen skaftade. Skalet är 

 hos följande familj hälft äggforraigt eller hälft 

 klotformigt. 



Fam. Neritidse. 



Animal pede magno, triqiietro, tentaculis setaceis, ad 

 hasin extus ocuUferis, oculis petiolatis, sexuhus disjunctis, 

 hranchiis pinnatis, radula s. d. rJupidoglossa. 



Testa imperf orata, crassa, semiglohosa, columella plana, 

 latissima, spira hrevissima, excentrica, operculo articulato, 

 calcareo, firmo. 

 Djuret har en stor, tresidig fot; trefvarne borstlika, med ögo- 

 nen på egna korta skilda skaft vid yttre sidan af basen; könen 

 äro skilda; gälarne kamlika; tungmembranen en s. k. rhipido- 

 glossa. 



Skalet utan nafvel, tjockt, halfklotformigt, mynningväggen 

 platt, mycket bred, spiran mycket kort, belägen på sidan, locket 

 ledadt till skalet, kalkartadt, tjockt. 



Omkring 310 lefvande arter anses tillhöra denna familj och 

 af dessa ungefär 125 vara sötvatteuformer, de sednare innefattande 

 slägtena Neritina Lam. (1822) och Navicella Lam. (1809), de 



