591 



Hussla tresidig, likskalig, i hög grad oliksidig, betäckt med 

 en tjock hornaktig epidermis, bucklorna vid den smala främre än- 

 dan, hvarje skal aflångt snedt triangelformigt, uppblåst, köladt; 

 låsbandet invändigt, på båda sidor upptaget af en ränna; under 

 den spetsiga bucklan i liugra skalet finnes en enda, icke alltid 

 tydlig låstand, som motsvaras af en fördjupning i andra skalet; i 

 hvarje skal finnes vid den smala vinkel, som bildas innerst vid 

 bucklorna, en fi-i vägg af skalsubstans utspänd, hvilken tjenar till 

 fästepunkt för slutmuskeln och bakom hvilken är ett litet tomrum 

 till bucklorna. 



Familjerna SphcEriidce och Unionidce tillhöra den stora af- 

 delningen bland musslorna, som kallas Bimusculosa, hos hvilka 

 djuret är fästadt vid skalen medelst två par muskler, som hafva 

 sitt fäste nära hvardera ändan af hvardera skalets öfre kant, der 

 de lemna tydliga muskelintryck; fam. DreissenidcB tillhör den an- 

 dra vida mindre talrika afdelningen, som fått namnet TJnimuscu- 

 losa, emedan djuret är flistadt medelst en central muskel i hvar- 

 dera skalet. 



Gen. Dreissena Van Ben. 



Genus characferihus familicR gaudet. 



De för familjen upptagna karaktererna äro äfven utmärkande 

 för det enda hit hörande slägtet Dreissena. 



1. Af detta slägte eger Europa egentligen ännu blott en 

 art, den, som här nedan beskrifves (en annan, D. coclileata Kickx, 

 synes stå på väg att invandra, men har ännu blott hunnit till 

 Antwerpens hamn), utom hvilken blott några få species äro kända 

 från Westindien, Centralamerika, Missisippi och de södra Förenta 

 Staterna äfvensom en art från Senegal. Vår europeiska polymor- 

 pha art, nu spridd öfver största delen af verldsdelen och på sina 

 ställen ytterst ymnig, är en af de högst få arter, hvars vägar 

 man någorlunda säkert kan följa från dess första invandring och 

 temligen noga angifva tiden för dess första upptäckande på en ort. 

 Det skulle leda för långt att här redogöra för dess uppträdande 

 och utbredning i de olika länderna, utan får jag blott i största 

 korthet anföra de vägar, på hvilka den kommit och huru långt 

 den hittills hunnit, för öfrigt hänvisande till livad Noll, v. Mår- 

 tens, Mandel o. fl. derom skrifvit i Zool. Grarten årg. 1864, 

 1865, 1866 och 1868 hufvudsakligen fur Tyskland, Fischeb och 



