I. Kasvien Ulkomuoto. 



10. herttamainen (kuv. 22), lovikantainen ja suippopäinen pyöreä- 

 mäisillä kantaliuskoilla; vastaherttainm (kuv. 23), jos lehtiruoti 

 on kapeammassa päässä; 



11. munuamainen (kuv. 24), lovikantainen ja pyöreäpäinen pyö- 

 reä maisilla kantaliuskoilla. 



Kannaltaan on lehti miten milloinkin suippokantainen 

 (kuv. 29, 15, 16, 17), pyöreäkantainm (kuv. 28, 20, 19, 18), lantto- 

 kantainen, vähän sisään painuneella kannalla (kuv. 27), hertta- 

 kantainen, kanta kuin herttamaisen lehden kanta, yleisestä lehti- 

 muodosta lukua pitämättä, nuolikantainm (kuv. 26), kannassa 

 kaksi vastakkaista taaspäistä liuskaa, niitten välissä syvä lovi, 

 keihäskantainen (kuv. 25), kannassa kaksi vastakkaista, ulospäistä 

 liuskaa. 



Päältään on lehti miten miiloinkiD. suippopäinen (kuv. 32, 

 17, 20), tylppäpäinen (kuv. 33), pyöreäpäinen (kuv. 31, 18), lantto- 

 päinen (kuv. 30), pykälepäinen (kuv. 55). 



Lehti voi vielä olla litteä, yltä ylensä yhtä tasainen; 

 kourumainen (kuv. 12 a, b), päältä päin pitkin pituuttansa koulu- 

 maisesti kovertunut; venhomainen (kuv. 12c, d) lehtipuoliskot 

 keskisuonta myöten teräväpohjaisesti toinen toistansa vastaan. 



Kiinnitykseltään voivat lehdet olla 



tupellisia (kuv. 45), vartta ympäröivällä tupella kiinni; 



tupettomia, lehtituppea vailla; 



ruodillisia, ruodilla varustettuja; 



ruodittomia, suorastaan kannallaan kiinni varressa, ilman 

 ruoditta; — ja sepiviä (kuv. 46), kun ruoditon lehti kannallaan 

 ympäröi vartta. 



Johteiseksi (kuv. 48) sanotaan lehteä kun sen lapa jatkuu 

 alas varrelle. 



Asennoltaan voivat lehdet olla: 



1. vastakkaisia (kuv. 49), kaksi lehteä vastakkain varrella; 



2. säteettäisiä (kuv. 50), kolme tai useampia lehtiä yhtä kor- 

 kealla ; 



3. vuorottaisia (kuv. 51), toinen toistaan ylempänä; 



