10 I, Kasvien Ulkomuoto. 



Kiemura tahi yksipuolinen viuhko (kuv. 77) syntyy siten, 

 että yksi ainoa haara vaan tunkee kunkin kukan suojushangasta. 

 Nuoren kiemuran tuntee siitä että sen latra on kierteinen; 

 vanhana se on aivan tertun näköinen. 



Vana (kuv. 52b) on maanalaisesta varresta kohoava 

 kukka- tahi kukintoperä. 



KUKKA (kuv. 63, 64). 



Kukka on syntynyt muuntuneista lehdistä, jotka useimmiten 

 ovat kiehkuroissa, harvemmin köynnöksissä, hyvin supistuneen 

 varrenosan, pohjuksen (f), ympärillä. 



Kukkalehtiä on kaksi pääryhmää, nimittäin: 



I. Kehälehdet ja II. Siitoslehdet. 



Täydellisen kukan kehälehtiä on kaksi kiehkuraa 1. verhiö 

 (verhot eli verholehdet) (a) ja 2. teriö (terät eli terälehdet) (b); 

 ja sen siitoslehtiä on niinikään kaksi kiehkuraa 1. hetiö (heteet 

 eli hedelehdet) (cg). Joitten osat ovat palho (g) ja ponsi (c) ja 

 2. emiö [emilehdet (kuv. 63 d, 64s, v, 1), joitten osat ovat sikiäin 

 (s), vartalo (v) ja luotti (1)J. 



L Kehä. 



Kehä voi olla joko täydellinen, kaksikiehkurainen, tahi 

 varanainen, yksikiehkurainen. Täydellisessä kehässä nimitetään 

 ulkokiehkuran lehdet verhoiksi (kuv. 63a) ja sisäkiehkuran lehdet 

 teriksi (kuv. 63 b). 



1. Verhiö. 



Verhot ovat useimmiten vihreitä, mutta voivat myöskin 

 olla erivärisiä, terämäisiä. 



Verhiö on yksi-, kaksi-, kolme-, neli-, viisi moni- 

 lehtinen sen mukaan montako verholehteä se sisältää. 



Kiinnityksen suhteen voi verhiö olla: 



sikiäisalainen, kiinni emiön alla; 



sikiäisperäinenf kiinni sikiäimessä. 



