I. Kasvien Ulkomuoto. 11 



Kiinnyksen suhteen voi verhiö olla: 



eriverhoinm, kun verhot ovat aivan erillään toisistaan; 



yhdisverhoinen , kun verhot ovat enemmän tai vähemmin 

 laidoillaan yhtyneet toisiinsa. 



Verhiö on tasamukainen , kun verhiötä voi useammassa 

 suunnassa jakaa kahteen saman muotoiseen ja saman kokoi- 

 seen osaan; 



epämukainen, kun verhiötä ei voi enemmän kuin yhdessä 

 suunnassa jakaa kahteen samanmuotoiseen ja saman kokoi- 

 seen osaan. 



2. Teriö. 



Teriö, kukan toinen lehtikiehkura , on useimmiten eri- 

 värinen (valkea, sininen, punainen, keltainen j. n. e.), harvoin 

 vihreä, verhomainen. 



Teriö on 1-, 2-, 3-, 4-, 5-, — — — cx> - lehtinen , sen 

 mukaan montako terää se sisältää. 



Kiinnityksen suhteen voi teriö olla 



sikiäisalainen (kuv. 63), kun terät ovat kiinni sikiäimen alla 

 varren päässä olevassa pohjuksessa, aivan erillään verhiöstä; 



sikiäisperäinen , kun terät ovat kiinni sikiäimen päällä, 

 verhiöstä erillään olevassa pohjuksessa; 



verhoperäinen (kuv. 64 f), kun terät ovat kiinni verhiölle 

 levinneessä pohjuksessa. 



Kiinnyksen suhteen taas voi teriö olla 



erilehtinen, terät erillään toisistaan, tahi 



yhdislehtinen, terät reunoillaan yhtyneet toisiinsa. 



Erilehtisen teriön kussakin terässä eroitetaan leveämpi 

 lapa (kuv. 53 ä) ja kapeampi kynsi (kuv. 53 b}. Muutamat terät 

 ovat kuitenkin melkein kynnettömiä. 



Kun terät taas kiintyvät yhdislehtiseksi teriöksi, syntyy 

 yhtyneistä lavoista leveämpi laide (kuv. 62 e) ja yhtyneistä kyn- 

 sistä kapeampi torvi (kuv. 62 f). Torven ja laiteen rajaa nimi- 

 tetään nieluksi. 



