12 I, Kasvien TJlkomuoto. 



Muuten voi teriö samaan tapaan kuin verhiökin olla tasa- 

 mukainen (kuv. 78) tahi epämukainen (kuv. 79 — 81). 



Teriömuotoja on monenlaisia, niistä mainittakoon: 



A. Erilehtisiä. 



a. Tasamukaisia. 



1. Ruusumainen, melkein kynnetön, tavallisesti 5-lehtinen. 



2. Neilikkamainen, pitkä kynsinen, 5-lelitinen. 



3. Ristimäinen, 4-lehtinen; kynnen pituus vaihteleva. 



b. Epämukaisia. 



5. Perhomainm (kuv. 81), viidellä terälehdellä, joista kolme 

 aina erillistä ja kaksi useimmiten yhtynyttä. Nämä yhtyneet 

 alimmaiset lehdet nimitetään venholehdiksi (e), niitä ylempänä 

 molemmin puolin olevaa kahta lehteä sanotaan siiviksi (d) 

 ja ylimmäinen suurin lehti purjeeksi (c). 



B. Yhdislehtisiä. 



a. Tasamukaisia. 



6. Ratasmainen, hyvin lyhyttorvinen, litteälaitainen. 



7. Suppilomainen, pitkätorvinen, laajalaitainen. 



8. Torvimainen, Kellomainen j. n. e. 



b. Epämukaisia. 



9. Kielekkeinen (kuv. 82), pillimäinen torvi yksipuolisella litteällä 



laiteella. 

 10. Huulimainen (kuv. 80), kahdella huuleksi verratulla liuskalla 

 vastatusten, joista toinen alahuuli (a), toinen ylähuuli (b), 

 ja niistä on jälkimäinen tavallisesti hetiön päälle kuvertunut, 

 jolloin sitä sanotaan kypäriksi. 



Terhot ja terät voivat muodoltaan vaihetella samaan tapaan kuin 

 varsilehdet. Päältään ne ovat muun muassa suippopäisiä (kuv. 32), pyöreä- 

 päisiä (kuv. 53), lanttopäisiä (kuv. 54), pykälepäisiä (kuv. 55, 56), halkoisia 

 (kuv. 57), jakoisia (kuv. 58). 



