I. Kasvien Ulkomuoto. 15 



yhteen kimppuun (kuv. 83 a) yksikuntainen — monadelphinen tahi 

 kahteen „ (kuv. 83 bc) kaksikuntainen — diadelphinen tahi 

 moneen „ (kuv. 83 cl) monikuntainen — polyadelphinen. 



Yhdisponsinen — syngenesinen hetiö, jossa heteet ovat pon- 

 sillaan yhtyneet toisiinsa. 



Kaksineuvoisiksi sanotaan semmoisia kukkia, joissa 

 on sekä heteitä että emiä. 



Yksineuvoisiksi taas nimitetään semmoisia kukkia, 

 joissa ei ole molempia siitelehtilaatuja samassa kukassa. Yksineu- 

 voisia kukkia nimitetään 



hedekukiksi f jos ne sisältävät ainoastaan heteitä eikä 

 emiä — ja 



emikukiksi, jos ne sisältävät ainoastaan emiä eikä heteitä. 



Jos hede- ja emikukat ovat samalla varrella, sanotaan 

 kasvia yksikotiseksi — monoeciseksi ; jos taas hedekukat ovat eri 

 varrella ja emikukat eri varrella, niin sanotaan kasvia kaksikoti- 

 seksi — dioeciseksi. Sekasopuisiksi — polygamisiksi — taas, jos 

 samalla kasvilajilla on sekä yksineuvoisia että myös kaksineu- 

 voisia kukkia. 



Neuvottomiksi sanotaan semmoisia kukkia, joissa ei 

 ole siiteosia ollenkaan. 



2. Emiö. 



Emiö on 1-, 2-, 3-, 4-, 5- — — — oo- lehtinen sen 

 mukaan montako emilehteä se sisältää. 



Kiinnityksensä suhteen on emiö 



kehänpäällinen, kun heteet ja terät ovat sikiäimen alla, 



kehänalainen, kun heteet ja terät ovat sikiäimen päällä. 



Kiinnyksensä suhteen on emiö 



erieminen (kuv. 63), kun emilehdet ovat erillään toi- 

 sistaan, 



yhdiseminen (kuv. 61, 62), kun emilehdet ovat enemmin 

 tahi vähemmin yhtyneet toisiinsa. 



