24 II. Kasvin Sisärakennus. 



SOLUJEN ENENEMINEN. 



Tavallisin solujen enenemistapa on se, että yksi solu 

 jakautuu kahdeksi. Ensiksi jakautuu solutuma kahdeksi tumaksi, 

 ja solussa oleva alkulima eroittaa keskelle solua näitten kahden 

 tuman välille uuden seinän, väliseinän, joka jakaa vanhan solun 

 kahdeksi. Tällä tavoin tapahtuu kaikki kasvaminen. 



Kasvien siitoksessa huomataan toisenlainen solun ene- 

 neminen. Solutuman jakautumisen jälkeen, eroaa solun alkulima 

 kahdeksi, neljäksi tahi useammaksi ryhmäksi, sen mukaan 

 moneenko osaan tuma on jakautunut, ja kukin ryhmä peittyy 

 ylfympäri uudella ketolla, ja vanhan emäsolun ketto häviää pois. 



SOLUN KUOLEMA. 



Nuori solu on aivan täynnä alkulimaa ; solun vanhetessa 

 vähenee alkulima vähenemistään ja sen sijaan enenee soluvesi. 

 Kun viimein alkulima häviää tykkönään on solukin kuollut» 

 Silloin se tavallisesti täyttyy ilmalla. 



SOLUKOT ja PUTKILOT. 



Jakautumisen kautta syntyy viimein suurempi ryhmä 

 yhdyksessä olevia soluja. Semmoinen soluryhmä on saanut 

 nimen solukko. Solukkoja eroltamme kaksi päälaatua. 



1. Tylppysolukko (kuv. 100), syntynyt tylppysoluista, jotka leveillä, 

 litteillä pohjillaan ovat toinen toisensa päällä. Kun sen 

 solut eivät koko seinällään yhdy naapurisoluihinsa, syntyy 

 solujen välille lomia, välisolia, jotka useimmiten täyttyvät 

 ilmalla ja silloin nimitetään ihnasoUksi (i); välistä taas täyt- 

 tyvät pihkalla ja sanotaan pihkasoliksi. 



2. Suippusolukko (kuv. 101 ss), syntynyt suippusoluista , jotka 

 pitkillä suipoilla latvoillaan pistävät toistensa lomiin. 



