30 III. Kasvien hengitys ja ravitseminen. 



Juuren tärkein toimi onkin ravinnon ottaminen maasta tahi 

 vedestä. Juuri ei ota ravintoa äärimmäisillä päillään eikä 

 vanhemmilla, kuorella peittyneillä, osillaan, vaan niillä osillaan^ 

 jotka ovat peittyneet päällysketolla ja karvoilla. 



Mutta juuriin maasta tahi vedestä tultuaan eivät ravinto- 

 ainekset vielä ole semmoisessa muodossa, että kasvi voisi suo- 

 rastaan yhdistää ne kudoksiinsa. Kasvin niinkuin eläintenkin 

 täytyy sulattaa ruokansa. Tämä kasvien ruoansulatus tapahtuu 

 kasvien vihreissä osissa ja siis pääasiallisesti lehdissä. 



Vasta sen jälkeen kun ravintoaineet lehdissä ovat muuttu- 

 neet todelliseksi ravinnoksi, johdetaan ne niistä kaikkiin kasvin 

 osiin, siellä kasvin kudoksiin yhdistettäviksi. 



JVestetten liikimta kasveissa. 



Te tiedätte veden aina pyrkivän alaspäin eikä ylöspäin. 

 Kuitenkin kohoavat juuren maasta imemät nesteet ylös pitkien 

 honkienkin latvaan. Mitkä voimat saavat tuon aikaan? Siihen 

 löytyy monta vaikutinta. Me mainitsemme niistä seuraavat; 



1. Haihtuminen. Kaikista niistä kasviosista, jotka eivät 

 ole paksulla päällysketolla tahi kuorella peittyneet, haihtuu 

 myötäänsä suuri määrä vettä ilmaan. Tämä haihtuminen tie- 

 tysti pyrkii vähentämään pintapuolisten solujen sisältöä. Ne 

 taas vuorostaan imevät aliansa olevista soluista uutta kosteutta 

 poishaihtuneen sijaan. Silla tavoin synnyttää haihtuminen ime- 

 misen, joka johtuu solusta soluun läpi koko varren ja sillä 

 tavoin imeytyy vettä ja siinä liu'onneita ravintoaineita ylös 

 juurista lehtiin asti. 



2. Kasvaminen. Kasvaessaan ottaa kasvava osa lähis- 

 töstään rakennusaineita, joita se käyttää kokonsa enentämiseksi. 

 Tämän toimen kautta syntyy kasvavan osan lähistöön nestetten 

 vähennys, joka niinkuin haihtuminenkin vaikuttaa imeytymistä. 



3. Juuripaino. Keväällä, kun kasvit ovat heränneet eloon 

 ja heidän elonvoimansa on virkeimmillään , imevät vahvoilla 



