I. Kasvien Ulkomuoto. 



VARSI. 



Varsi rakastaa valoa, kasvaa useimmiten ylöspäin, ja 

 kantaa silmukoita (kuv. 5a) ja lehtiä; sen latva ei ole huntupeit- 

 teinen, vaan sen kasvavaa osaa suojelee useimmiten lehtiaiheet 

 (kuv. 4 b). 



Varsimuotoja on kaksi ryhmää: maanalaisia varsia ja 

 maanpäällisiä varsia. 



Maanalaista vartta nimitetään: 



1. sipuliksi, jos se on lyhyt, käpertynyt ja turpeilla lehdillä 

 peittynyt Ckuv. 9); 



2. mukulaksi, jos se on lyhyt, käpertynyt ja lehdetön (kuv. 7 m, 

 kuv. 8a), mutta silmuinen (kuv. 7 s, 8 s); 



3. juurakoksi, jos se on pitkäveteinen (kuv. 10, 11). 



Maanpäällistä vartta nimitetään: 



1. puuvarreksi, jos se on kova ja monta vuotta kestävä; 



2. ruokovarreksi, jos se on pehmeäaiueinen ja vuosittain lakas- 

 tuva; ja viimein nimitetään 



3. korreksi heinäkasvien pillikästä, nivelikästä ja pitkillä lehti- 

 tupeilla peittynyttä vartta. 



Eönsy on pitkin maan pintaa kasvava rento varren haara; 

 se voi olla joko maanpäällinen tahi maanalainen (kuv. 7 b). 

 Maanpäällistä rönsyä nimitetään myöskin lonkeroksi. 



Silmu (kuv. 4, kuv. 5 a, kuv. 2 c, kuv. 7 s) on aiheellinen 

 varsi kehkeymättömässä tilassa vielä olevilla nivelväleillä ja 

 tiheään ryhmistyneillä, toinen toistaan peittävillä lehtiaiheilla. 

 Semmoiset silmut, jotka säilyvät talven yli ovat ulkopuolisesti 

 verhotut vahvemmilla suojelevilla suomuilla. 



LEHTI. 



Lehden eri osat ovat: lehtilapa, sitä usein kannattava 

 kapeampi lehtiruoti ja muutamilla vielä lehtiruodin tyvessä leve- 

 ämpi, vartta ympäröitsevä lehtituppi. Ruodista jatkuu lehti- 



