V. Muita ilmiöitä kasvikunnassa. 



1. Juuri ja varsi kasvavat tavallisissa oloissa aina mää- 

 Tättyyn suuntaan: varsi ylöspäin ja juuri alaspäin. Tähän on 

 valolla suuri vaikutusvoima. Sen näkee jo siitä, että jos kasvia 

 kasvattaa pimeässä huoneessa, johon lasketaan ainoastaan 

 vähäisen valoa pienen reiän kautta, niin varsi aina kääntyy tähän 

 reikään päin. Ikkunassa kasvatetut kasvit käyristyvät niinikään 

 aina sinne päin, josta enin valo tulee. Juuri taas pakenee valoa. 

 Jos kasvia kasvattaa sillä lailla, että se saa valoa ainoastaan 

 altapäin, niin sen juuri kasvaa ylöspäin ja varsi alaspäin. 



2. Kukkien aukiaminen ja sulkeutuminen. Aukeamisensa 

 ja sulkeutumisensa suhteen ovat eri kasvit hyvin eri tapaisia. 

 Muutamien teriö, kerran auettuaan, ei sulkeu ollenkaan ennen 

 lakastumistaan, toiset taas (esm. viljelty pellava) sulkevat teri- 

 önsä muutamia tunteja sen jälkeen kun se on auennut, eivätkä 

 sitä sitte enää aukaise, vielä toiset aukiavat ja sulkeutuvat mää- 

 rätunneilla, kunnes lakastuvat. Kuuluisa ruotsalainen kasvi- 

 tutkija Linne järjesti erityisen kukkais -kellon kasveista, jotka 

 määrätunnilla aukaisevat ja samoin sulkevat teriönsä. 



Toiset kasvit taas ovat sateen ennustajia sillä tavoin, ett'- 

 eivät avaa kukkiansa pilvisinä päivinä tahi sulkevat kukkansa 

 sateen tullen, jos ne jo ovat auki. Semmoinen on esm. Punai- 

 nen solmuheiuä (Spergularia ruhra). 



