50 VII. Erityinen oppimäärä heimoja ja tärkeämpiä kasveja. 



Tähän kuuluvat: Valkea- ja Musta-sinappi {Brassica 

 alha^B. B. nigra), Kupukaali {B. oleracea), Lanttu ja Turnipsi 

 {B. eampestris napus), R e tikka {Raphanus sativus niger) ja 

 Retiissi (i2. sativus radicula) sekä Piparruutti (Cochlearia 

 armoracia). 



6. Heimo. Cistaceae. Päivännoutoja (II, 17). Europassa, Poh- 

 jois- Ahrikassa, Länsi Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Sukuja 4, lajeja 60. 

 Suomessa s. 1, 1. 1. 



7. Heimo. Violaceae. Orvonkukkaisia (II, 18). Lauh- 

 keissa ja kuumissa ilmavyöhykkeissä. Sukuja 21, lajeja 240. 

 Suomessa s. 1, 1. 9. 



8. Heimo. Droseraceae. Kihokkeja (II, 19). Yleisimpiä 

 Australiassa ja Etelä-Amerikassa. Löytyvät myös vanhan ja 

 uuden maailman lauhkeissa ja kylmissäkin ilmavyöhykkeissä. 

 Sukuja 7, lajeja 122. Suomessa s. 2, 1. 4. 



Kihokit (Drosera) ja Kärpäisloukku (Dionaea) ovat 

 tunnetut raatelukasveina (katso I, siv. 41). 



9. Heimo. Caryophyllaceae. Kohokkeja (II, 20). Kaikissa 

 ilman aloissa maannapojen lumirajoilta päiväntasaajaan asti, varsin- 

 kin yleisiä kylmässä ilmavyöhykkeessä. Sukuja 35, lajeja 800. 

 Suomessa s. 11, 1. 52. 



Kauniskukkaisia, vaikka ihmisen taloudelle vähäarvoisia 

 kasveja. Heimo jakautuu kahteen ryhmään: Varsinaisiin 

 kohokkeihin, joilla on pitkätorvinen verhiö ja neilikkamainen 

 teriö ja Tähtimöihin, joilla on verhiö syväjakoinen tahi eri- 

 verhoinen ja terät melkein kynnettömiä. Monta Diaw<Äws-lajeja 

 viljellään kauniitten ja tuoksuvien kukkiensa vuoksi. Punainen 

 solmuheinä {Spergularia ruhra) on sateen ennustaja. 



10. Heimo. Portulacaceae. Hetekaaleja (II, 26). Kaikissa ilman 

 aloissa, mutta enimmin Amerikassa. Sukuja 15, lajeja 125. Suomessa 

 ». 1, 1. 1. 



11. Heimo. ParonycMaceae. Jäsenheiniä (II, 26). Kaikissa 

 ilman aloissa, mutta runsaimmin kuumissa ja kuivissa maissa. Sukuja 17, 

 lajeja 60. Suomessa s. 2, 1. 3. 



12. Heimo. Polygalaceae. Linnunruohoisia (II, 27). Lauh- 



