58 Vn. Erityinen oppimäärä heimoja ja tärkeämpiä kasveja. 



26. Heimo. Haloragldaceae. Vesikuuseja. n, 47. Laajalta levinnyt. 

 Sukuja 10, lajeja noin 80. Suomessa s. 4, 1. 9. 



27. Heimo. Oenotheraceae. Horsmia. II, 49. Enimmin 

 lauhkeassa ilmavyöhykkeessä, jotkut lajit myös kylmässä. Su- 

 kuja 22, lajeja 300. Suomessa s. 3, 1. 11. 



* Heimo. Myrtaceae. Myrttikasveja. Melkein yksistään 

 tuuman ilmavyöhykkeen kasveja; varsinkin yleisiä Itä-Intiassa, 

 Etelä- Amerikassa ja Australiassa; yksi ainoa Tavallinen 

 Myrtti (Myrtus communis) Etelä -Europassa. Sukuja 71, la- 

 jeja 2,400. 



Verhiö ja teriö tasamukaisia ; hetiö oo-heteinen , emiö 

 yhdiseminen, 1-eminen. Puita tahi pensaita nahkeilla, talvehti- 

 villa lehdillä. Monet ovat ryytikasveja esm. Ryytineilikka 

 (Caryophyllus aromaticus) kotoisin Molukkien saaristosta, mutta 

 viljelyksen kautta levitetty Ahrikkaan ja Amerikan kuumiin 

 osiin. JEuealyptus -])uut Australiassa ovat maaliman korkeimpia 

 IDuita, jotkut 250 kyynärän pituisia. 



28. Heimo. Lythraceae. Kantakukkaisia. II, 50. Enimmin 

 iuumassa ilmavyöhykkeessä. Sukuja 30, lajeja 250. Suomessa s. 2, 1. 2. 



29. Heimo. Umbelliferae. Sarjakukkaisia eli Putkeja 

 II, 51. Enimmin Europassa, Pohjois- ja Länsi -Aasiassa ja 

 Pohjois-Ahrikassa. Sukuja 152. lajeja 1,300. Suomessa s. 20, 1. 24. 



Mehevien juuriensa vuoksi viljellään Porkkana (Daucus 

 carota) ja Pasternakka (Pastinaca sativa). Ryytikasveja ovat 

 Kumina {Carum carvi}; Anis {Pimpinella anisum Egyptistä); 

 Persilja (Pe^roseZmmn saftt/wm Etelä-Europasta), Diili {Änethum 

 graveolens Etelä-Europasta). 



Myrkyllisiä ovat meillä yleinen Keiso eli Vesiputki 

 [Cicuta virosa) sekä harvinaisemmat Katko {Conium maculatum) 

 ja Hukanputki (Äethusa cyna^num). 



30. Heimo. Comaceae. Kannukkaisia. II, 50. Enimmen pohjoi- 

 sessa lauhkeassa ilmavyöhykkeessä. S. 12, 1. 75. Suomessa s. 1, 1. 2. 



