VII. Erityinen oppimäärä heimoja ja tärkeämpiä kasveja. 61 



31. Heimo. Caprlfoliaceae. Kuusamakasveja. II, 57. Enimmin 

 pohjoisen pallopuoliskon lauhkeissa ja kuuman ilmavyöhykkeen viileäm- 

 missä osissa; eteläpuolella päiväntasaajata harvinaisempi. Sukuja 10, lajeja 

 200. Suomessa s. 3, 1. 4. 



32. Heimo. Adoxaceae. Tesmanyrttejä, II, 58. 1 suku ja 1 

 ainoa laji, joka löytyy koko Europassa, Pohjois- ja Keski-Aasiassa, Hima- 

 layalla ja Pohjois-Amerikassa. 



33. Heimo. Galiaceae. Matarakasveja. II, 58. Kaikissa 

 kylmissä ja lauhkeissa ilmavyöhykkeissä. Sukuja 7, lajeja 300. 

 Suomessa s. 2, 1. 9. 



* Heimo. Cinchonaceae. Kahvikasveja. Hyvin likeistä 

 sukua edellisen heimon kanssa. Melkein yksistään kuuman 

 ilmavyöhykkeen kasveja. Sukuja 300, lajeja 2,700. 



Tähän heimoon kuuluu tuo merkillinen maaliman valloit- 

 taja Kahvipensas [Coffea arahica) kuv. 111, jonka siemenet 

 kaikkien vastuksien uhalla, ovat löytäneet tiensä niinhyvin yl- 

 häisten kuin alhaisten asuntoihin kuumasta kotimaastaan aina 

 kylmän Lapin asukasten kotihin asti. Kahvin alkuperäinen 

 kotimaa lienee Abyssinia, mutta nyt sitä viljellään melkein kai- 

 kissa kuuman ilmanalan maissa. Se on kaunis pensas, tumman- 

 vihreillä, monta vuotta pysyvillä, kiiltävillä, ehytlaitaisilla leh- 

 dillä; sen kukat ovat pieniä, valkeita, tasamukaisia, mykerö- 

 mäisissä lehtihankaisissa ryhmissä; hedelmä on marja, joka si- 

 sältää 2 suurta siementä. Siemenet ovat suurimmaksi osakseen 

 täytetyt luisella valkuaisella. Kahvipensasta viljellään vuorten 

 rinteillä. 4 — 12 ikävuoteensa ne ovat runsas-hedelmäisiä, sitte 

 ne vaihdetaan nuorempiin. Europaan on kahvi levinnyt vasta 

 jälkeen vuoden 1645. Enimmin sitä käytetään Hollannissa, jossa 

 lasketaan 11 — 14 &. joka hengelle vuosittain; Suomessa tullee 

 4 — 5 (^. joka hengen osaksi. Kahvilla on hyviä lääkkeellisiä 

 omaisuuksia vilutauteja ja huumentavia myrkkyjä vastaan, vaikka 

 sen ylellinen nauttiminen tekee sen vaikuttamattomaksi. 



Kinini {Cinchona), kotoisin Perun ja Kolumbian metsistä 

 on tärkeimpiä tunnettuja lääkekasveja, varsinkin vilutauteja 

 vastaan. 



