62 VII. Erityinen oppimäärä heimoja ja tärkeämpiä kasveja. 



34. Heimo. Valerianaceae. Virmajuurisia. II, 59. Europassa, 

 Pohjois- ja Keski-Aasiassa, Pohjois- Ahrikassa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. 

 Sukuja 12, lajeja 185. Suomessa s. 2, 1. 2. 



35. Heimo. Dipsacaceae. Purtojuureja. H, 60. Enimmin Itä- 

 maissa. Sukuja 6, lajeja 150. Suomessa s. 1, 1. 2. 



36. Heimo. Synanthereae. Yhdisponsisia. II, 60. Kai- 

 kissa maissa. Sukuja 1,000, lajeja noin 8,000. Suomessa s. 36^ 

 1. 101. 



Suomalaiset lajit yleensä vähäarvoisia. Malia (Ärtemisia 

 absinthium)^ Kameli-sauniota {Matricaria chamomilla) ja Kär- 

 ^2kTtiö'ö. iAchilleamillefolium) käytetään lääkekasveina. Sikuria 

 (Cichorium intyhus) viljellään juurensa vuoksi, jota käytetään 

 kahvin seassa. Koko Suomessa hyvin yleisen Voikukan [Ta- 

 raxacum officinale) juurta voi käyttää samalla lailla kuin edel- 

 listä. Lehtiensä vuoksi viljellään Salaattia (Lactuca sativa). 



Huomiota ansaitsee tämän heimon kasvien verhiö, joka 

 tavallisesti kehittyy haiveniksi, jotka voivat olla joko haaratto- 

 mia hapsihaivenia tahi haaraisia sulkahaivenia (kuv. 87b) ; joskus 

 ovat haivenet pitkän varren päässä (esm. Voikukalla), mutta 

 useimmin varrettomia. Mykerön yleinen suojus, „Jcehto,^'' on niin- 

 ikään omituinen. Sen erityiset lehdet, „kehtosuomut'^ (kuY. lOai} 

 ovat milloin yhdessä kiehkurassa, ^yksirivisiä ja tasakor- 

 keita,^^ milloin useammassa kiehkurassa, limittäisesti peittäen toinen 

 toistaan. Joskus ovat tyvimmäiset kehtosuomut muita kehto- 

 suomuja paljon pienemmät tahi veltommat ja nimitetään silloin 

 lisäkehtosuomuiksi. 



37. Heimo. Campanulaceae. Ke 11 oka s vej a. II, 77. 

 Kaikkialla, mutta yleisin lauhkeissa ilmavyöhykkeissä. Sukuja 

 55, lajeja 800. Suomessa s. 3, 1. 11. 



38. Heimo. Cucurbitaceae. Kurkkakasveja. II, 78. 

 Enimmin Intiassa ja Ahrikassa. Sukuja 47, lajeja 360. Etelä- 

 Suomessa 1 harvinainen laji. 



Ku r kk a {Cucumis sativus) ja Meloni {Cucumis melo). 



1 



