VII. Erityinen oppimäärä heimoja ja tärkeämpiä kasveja. 67 



57. Heimo. Ulmaceae. Jalavakasveja. II, 108. Pohjoieessa 

 lauhkeassa ilmavyöhykkeessä. Sukuja 4, lajeja 18. Suomessa s. 1, 1. 2. 



* Heimo. Piperaceae. Pippurikasveja. Enimmin Ame- 

 rikan ja Aasian kuumissa osissa. Sukuja 20, lajeja 350. 



Ruohoja tahi pensaita kehättömillä kukilla turpealapak- 

 koisissa tähkissä. Hedelmä 1-siemeninen marja. Pippuri- 

 köynnös {Piper nigrum), kotoisin Etelä- Aasiasta vaikka vil- 

 jelyksen kautta levitetty myös Ahrikaan ja Amerikaan, kasvaa 

 noin 12 kyynärän pituiseksi; sillä on puikeat vuorottaiset lehdet 

 ja pitkät tasasoukat, lehdille vastakkaiset tähkät. Musta- 

 pippuri on kypsymätön hedelmä, valkeapippuri taas on kypsän 

 marjan siemen. 



58. Heimo. Urticaceae. Nokkoiskasveja. U, 108. Kai- 

 kissa ilman aloissa. Sukuja 45, lajeja 500. Suomessa s. 2, 1. 3. 



Tähän heimoon kuuluu monta ihmiselle erinomaisen hyö- 

 dyllistä kasvia. Suomessa viljellään Liinaa (Cannahis sativa) 

 ja Humalaa {Eumulus lupulus), joista edellinen on kotoisin 

 Keski-Aasiasta, jälkimäinen kasvaa Suomessa väljässä metsässäkin. 

 Ulkomaisista nokkoiskasveista ovat mainittavat Silkkiäis- eli 

 Mulperipuu [Morus alba ja M. nigra), jonka lehdillä silkki- 

 matoja elätetään. 



Viikunapuu (Ficus) on meille tuttu omituisella tavalla 

 kehittyneen kukkalapakkonsa kautta. Kuvassa 111 näemme tuon 

 ontelon lapakon (a), joka sisäpuolellaan on aivan peittynyt 

 pienillä kukilla (h); yläosassa on hedekukkia, alempana emi- 

 kukkia; d yksityinen hedekukka, e yksityinen emikukka; c> 

 kukkalapakon ahdas suu, jonka kautta pienet hyönteiset pää- 

 sevät kukkien luokse. Tavallinen Viikuna {F. carica) on itä- 

 maista viljelyksen kautta levinnyt Etelä -Europaankin. Itä- 

 Intialainen F. elastica antaa kautsua. Leipäpuu {Artocarput 

 incisa) kuv. 112, on Etelämeren saaristojen asukkaitten tärkein 

 ruoan antaja. Emikukkien lapakko on palleroinen, ihmisen pään 

 kokoinen ja nisuleivän makuinen; kolme puuta voivat elättää 

 ihmisen. Maitopuun {Oalactodendron utile) mskitonestetiä. ksLjte- 



