68 VII. Erityinen oppimäärä heimoja ja tärkeämpiä kasveja. 



tään Amerikan kuumissa osissa lehmän maidon asemesta. 

 Djavan saaressa kasvavan Bohon-upas-puun maitoneste 

 taas on hyvin myrkyllistä; saaren asukkaat myrkyttävät sillä 

 nuoliansa. 



59. Heimo. Euphorbiaceae. Tyräkkikasveja. II, 109. 

 Kaikissa ilman aloissa, paitsi ei kylmässä. Sukuja 180, lajeja 300. 

 Suomessa s. 2, 1. 5. 



Monen Tyräkin (Euphorbia) maitoneste on hyvin myr- 

 kyllistä ja Ahrikan neekerikansat myrkyttävät sillä nuoliansa. 

 Kaikkein paras kautsu saadaan Brasilialaisen kautsupuun 

 (Siphonia hrasiliensis) maitonesteestä. Lääkkeenä tunnettu risi- 

 möljy saadaan Etelä-Aasiassa kasvavan Risinikasvin (Ricinus 

 eommunis) siemenistä. 



60. Heimo. Salicaceae. Pajukasveja. II, 110. Poh- 

 joisessa kylmässä ja lauhkeassa ilmavyöhykkeessä; Kuumissa 

 maissa ja eteläisessä pallopuoliskossa harvinainen ; Australiassa 

 ja Etelämeren saaristoissa ei ollenkaan. Sukuja 2, lajeja 180. 

 Suomessa s. 2, 1. 21. 



Haapa {Populus) antaa kevyttä, valkeata, vesirakennuk- 

 siin kestävää puuta, jota myös paljo käytetään tulitikuiksi. 

 Paju [Salix) on sitkeäpuista; sen kuorta käytetään parkitukseen 

 ja myös lääkkeenä vilutaudissa. Salix herbacea ja Ä. polaris ovat 

 parin tuuman korkuisia tunturikasveja. 



61. Heimo. Cupuliferae. Kehtokantasia. II, 116. 

 Pohjoisessa pallopuoliskossa Pohjois-Ahrikasta ja Pohjois-Intiasta 

 pohjoiseen päin sekä Etelä-Australiassa, Uudessa Seelannissa ja 

 Chilissä. Sukuja 12, lajeja 260. Suomessa s. 2, 1. 2. 



Monet tämän heimon kasvit, varsinkin tavallinen, Etelä- 

 Suomessakin kasvava, Tammi {Quercus rohur), ovat arvokkaita 

 puunsa vuoksi. Tammen kuorta taas käytetään parkitukseen. 

 Korkkitammien {Q.suberjo. Q. occidentalis) ulkokuorta on hyvin 

 tunnettu korkki, jota noin 6—10 vuoden väliajan päästä kiskotaan 

 kasvavasta puusta; puun sanotaan tästä kuorimisesta virkistyvän. 

 Korkkitammet kasvavat Etelä-Franskassa, Pyrenean saaren- 



