80 VII. Erityinen oppimäärä heimoja ja tärkeämpiä kasveja. 



Siellä tavataan myös maaliman suurin puu, nimittäin Kalifornia- 

 lainen Mammutpetäjä ( JVellingtonia gigantea), joka voi kas- 

 vaa 225 kyynärän pituiseksi; eräs kaatunut Mammutpetäjä 

 oli keskipaikoillaan 55 kyynärää ympärimitaten. Toisesta puusta 

 on kuori kuljetettu Lontoosen ja pystytetty kristallipalatsiin. 

 Sen sisällä voi pienempi seura tanssia siellä olevan pianon 

 sävelten jälkeen. Muuan Eucalyptus voi kasvaa vähää pitem- 

 mäksi, mutta on hoikempi kuin Mammutpetäjä (katso heimoa 

 Myrtaceae siv. 58). 



Petäjä on Suomen tärkeimpiä puita rakennusaineena, 

 polttopunna ja puukaluiksi käypänä; siitä saadaan myös tervaa, 

 pikiä ja tärpättiä. Eteläisemmistä havupuista mainittakoon 

 Seeteri (Cedrus), jonka hyvähajuisesta puusta Salamo rakensi 

 Jerusalemin tempelin. Pinja (Pinus pinea) on kaunis, melkein 

 tasalatvainen, Etelä-Europassa kasvava havupuu, jonka siemenet 

 ovat syötäviä. Vaivaisseeterin fP. cembraj siemenet ovat 

 myös syötäviä. 



77. Heimo. Cupressaceae. Katajakasveja. Enimmin 

 pohjoisen lauhkean ilmavyöhykkeen lämpöisemmissä osissa: Väli- 

 meren maissa, Vähässä-Aasiassa, Kiinassa ja Japanissa. Suo- 

 messa s. 1, 1. 1. 



Kataja (Juniperus communis) löytyy Suomessa Lapin 

 perille asti; sillä on kova puu ja sen käpymarjoista voi tehdä 

 katajaviinaa, katajasiirappia jne. Eteläisemmistä lajeista ovat 

 Kypressit {Cypressus) enimmin tunnetut; ne ovat kauniita, 

 suippolatvaisia, pystyhaaraisia puita. 



78. Heimo. Taxaceae. Marj akuusej a. Enimmin Kiinassa ja 

 Japanissa. Sukuja 5, lajeja 25. Etelä-Suomessa (Ahvenan maalla) yksi 

 ainoa harvinainen laji, Marjakuusi (Taxus baccata). 



* Heimo. Gnetaceae. Gnetumkasveja. Amerikan, Ahrikan ja 

 Itä-Intian kuumissa osissa, sekä pohjoisen pallopuoliskon lauhkean ilma- 

 vyöhykkeen lämpöisimmissä osissa. Sukuja 3, lajeja 25. 



Kortepetäjät (Ephedra) ovat aivan kortekasvien näköisia. Vielä 

 kummalisempi on eräs Lounais-Ahrikassa vuonna 1860 keksitty tämän hei- 

 mon kasvi Welwitschia miraiilis. Sen varsi on paksu, mutta tuskin yli 



