15 
(areae). Af dessa kallas det lilla, som är beläget invid ba- 
sen, basalfältet (area basalis) och de, hvilka sluta corium, äf- 
ven om de sträcka sig ända till vingens bas, anteapicalfält 
(areae anteapicales). Stundom finnes dessutom ett eller flere 
 diskfált (areae discoidales) och kantfält (areae costales). 
Membranen är. oftast oskiljbart förenad med corium och 
består af ett olika antal apicalfált (areae apicales) samt en 
oftast mycket smal, nervlós hinna membranbihanget (appen- 
dix membranae ell. limbus enervis), hvilken dock ganska ofta 
äfven helt och hållet saknas. 
Hos de s. k. kortvingade formerna äro alla dessa delar 
mer eller mindre sammansmultna. 
Flygvingarna (a/ae) äro hinnaktiga, något kortare 
än täckvingarna, alltid försedda med tydliga längdnerver 
(venae longitudinales) hvilka räknas i ordning utifrån inåt 
och stundom äro grenade eller sammanlöpande och med 
transversalnerver sammanbundna. I de flesta fall omgifvas 
de i spetsen af en inre kantnerv (vena intramarginalis). Den 
innersta delen af flygvingarna är nästan alltid inviken. 
Hos de kortvingade formerna äro flygvingarna mera 
eller mindre förkortade, eller saknas de helt och hållet. 
Benen (pedes) bestå såsom hos andra insekter af höf- 
terna (coxae), lårtillsatserna (trochantera), låren (femora), 
tibierna eller skenbenen (tibrae) och tarserna (tarsi), hvilka 
bestå af tre leder och slutas med klorna (wagviculi) Hos 
alla, med undantag af första familjen, äro de organiserade 
för hoppande, i det bakbenen äro längre och starkare än de 
tvenne främre paren. Tibierna äro oftast taggiga, stundom 
i spetsen försedda med en rörlig sporre (calcar). 
Bakkroppen (abdomen) är ofvan oftast takformigt 
hvälfd, undertill nästan plan. Den är sammansatt af 6 tyd- 
liga egentliga segment, af hvilka de tvenne första på undre 
