13 
rallela. Vid pannans spets vidtager clypeus, som stundom 
är med denna sammanvuxen, men oftast tydligen afsatt och 
till form varierande i likhet med denna. 
På: hvardera sidan af pannan iakttagas Tinningarna 
(tempora), hvilka ligga mellan ögonen och pannans ófra del 
ofvanom antennerna samt sträcka sig till hjessans framkant. 
Nedanom dessa vidtaga Kinderna (genae), som sträcka sig 
från antennerna och ögonen nedåt till elypeus och vanligtvis 
helt och hållet omgifva de små Tyglarna (lorae), hvilka 
stundom äro omärkliga. Den mot pannan stötande kanten 
af dessa senare har blifvit kallad abscissa genalis. Läget af 
tinningarna och kinderna är antingen ungefär detsamma som 
pannans, eller ock ett mot dennas plan vertikalt, så att de 
äro riktade utåt såsom hos Fulgorina. | 
Under Clypei spets begynner den af 2 eller 3 leder *) 
sammansatta sugsnabeln eller rostrum, hvilken vanligtvis är 
. eylindrisk och i hvila lägges utefter kroppens midt emellan 
höfterna. 
Antennerna (antennae) äro fästade i små gropar på 
sidorna af pannan framför eller under ögonen. De äro i 
allmänhet korta, de två första lederna äro betydligt förtjoc- 
kade, stundom starkt förlängda, den tredje ofta afskild; de 
öfriga bilda en fin, stundom tydligt ledad ändborst (seta). 
Facettógonen (oculi) äro alltid närvarande och be- 
lägna på hufvudets sidor vid hjessans bas, samt stöta oftast 
mot pronoti framkant, alltid mer eller mindre hvälfda, stun- 
dom af hjessans sidokant delade i tvenne hälfter. 
Punktógonen eller ocellerna (ocelli) äro till anta- 
let 9 eller 3; de äro belägna antingen på hjessan, tinningar- 
. . .*) Hos några finnes ännu en 4:de mycket kort led, som helt och 
hållet ligger betàckt af clypei spets. 
