171 
Cicadula Zett., Ins. Lapp., 299, 15 (1840). 
Denna utmärkta art har jag funnit i Wichtis socken i nord- 
ligare delen af Nyland i slutet af Augusti 1868 samt i Ryska 
Karelen vid Solomina (629) den 28 Augusti och vid Mjatusow 
den 6 September 1869. I Norge är den funnen af Boheman, 
i Sverige vid Upsala af Haglund. — U. F. M. 
Gen. 18. Typhlocyba Germ. 
Silb., Rev. ent. I, (1833). 
Corpus parvum, lineare, cylindricum. Caput medio ple- 
rumqve parum productum. Oeelli, facies et antennae ut in ge- 
nere praecedente. Tegmina abdomine multo longiora, appen- ” 
diee membranae destituta. Alae (Tab. IL, f. 22) explicatae, 
vena intramarginali a margine interiore valde remota, ante 
apicem abbreviata, eum longitudinali tertia vena transversali 
conjuneta, longitudinalibus prima et secunda ante apieem 
coeuntibus, fuream formantibus, truneo communi in apice 
exeurrente, seeunda cum tertia vena transversali eonjuneta, 
areis apicalibus igitur duabus. Pedes graciles, tibiis inter- 
mediis inermibus, ceterum ut in genere praecedente. 
Arterna af detta slügte likna till kroppsformen mycket fóre- 
gående tvenne slágten, hvarifrån de hufvudsakligen skiljas genom 
flygvingarnas nervgång.  Hufvudet är oftast mánformigt, stun- 
dom utdraget i en trubbig vinkel.  Ocellerna äro mycket svåra 
att urskilja.  Ansigtet och antennerna äro bildade såsom hos 
föregående slägte. Pronotum baktill föga eller alldeles icke ur- 
bräddadt. Seutellen triangelformig.  Tückvingarna betydligt öf- 
öfverskjutande abdomens spets, utan membranbihang; apicalfälten 
olika hos olika arter. Flygvingarnas (Tab. IL, f. 22) inve kant- 
nerv vidt aflägsnad från kanten, upphörande straxt före ving- 
spetsen, liknande en längdnerv och medelst en tváürnerv förenad 
med tredje längdnerven; första och andra längdnerven närmare 
spetsen af vingen sammanlöpande i en spetsig vinkel och bildan- 
de en gemensam stam, som utlóper i sjelfva vingspetsen, den 
andra och tredje förenade med en tvürnerv; härigenom uppkom- 
ma endast två apicalfält, hvilka sträcka sig ända till vingspetsen. 
Benen äro bildade såsom hos föregående slägte. 
Hithörande arter vistas dels bland träd och buskar, dels 
bland lägre växter, och flyga lifligt omkring under lugnt väder. 
De förekomma i alla zoner. 
