53 



liMii i ISerliiier Museet havde Lejliglieii til at se et (eiiilnu ikke inontefet) Skind at' denne 

 Art IVa del rude Mav. Der er om dette opleynet, at der lier ikke var nuget at o|Klage al' 

 Tandkniider eller 'l'audplader i)aa Kja^vernes Indside. 



i den seneste Tid er en niimirc Klinnpllsk med en meget lignende lialerorni 

 hleven beskrevet og smukt afbildet af l'.lceker eller el 506""" (I9V2 Tomme) langt lixem- 

 |ilar Ira Amboyna under Navnet U. o.ci/uropteriis ^\. Han udtaler imidlertid selv, al den 

 nuiligvis ikke er forskjellig IVa O. laiu-eulatii.s , hvis Originulbeskrivelse var ham ubekjendt. 

 lian IVenilia'ver Forskjellen i Halens JMirni, der er mindre lang og spids bos Aml)oyna- 

 l''isken; i Straalelallel: I). 24, A. 21, C. IS) (= G4), V. 17 (Liénard); D. 20, A. Ui, C. 23 

 (^59), 1'. y (lUeeker). Han bema-rker, at de forskjellige Tal for de uparrede Finner ville 

 til Dels kniuie forklares af, al nogle i det ene Tilfadde ere lagne for Halelinnestraaler, i 

 det aLidet for llyg- eller Galfinnestraaler; og al den slore Forskjel i iJrystRnuestraalernes 

 Anlal niaaske skal forklares saaledes, at der bos Liénard skal læses ikke 17 men 1 -^7 

 = 8. Delte er dog miudre rimeligt, da L. ikke i de andre Unner gjor en tilsvarende 

 Distinktion. Denne Forskjel er ganske visl meget paal'aldende , det ene Tal er lige saa 

 meget linjere end det normale for i1/o/a'erne (12 — 13), som del andel er lavere. Da 

 fUeekers Angivelse ikke kan være urigtig, synes del al ligge nærmest al forudsætte en 

 Ti'vk- eller Skrivefejl hos Liénard, f. F,\. 17 for 7. De miudre Kredse paa jjiénards 

 Figur, om hvilke intet bestemt oplyses i Texten , vise sig nu ved Sammenligning med 

 lileekers Figur at være runde Pletter, omgivne af en lysere Ring. Om de kantede 

 Afdelinger, hvori den iøvrigl ru Hud sondrer sig nærmest ved Halefinnen og paa Uug- 

 buli'iis Sider, efter lileekers Beskrivelse og Afbildning (hvilke Afdelinger iovrigl ere af 

 meget forskjellig Slorrelse. og Forml, virkelig ere karakteristiske for Arten, forekomnuM- os 

 tvivlsomt; lignende ses al fremkomme ogsaa bos M. rotuiida , naar Skindet faar Lov III at 

 trække sig sammen. At parallelisere dem umiddelbart med Uanzaniernes mere regel- 

 mæssigt sexkantede Hudskjolde er neppe rigtigt. Halespidsen er, efter Bleekers Deskri- 



') Snudckiiiule siges udtr\kkelig at m:\nglc, og Biigkmide omtale.* ikke. Det maa iniidlerUd ikke 

 glemmes, al liidividel kun er lidel og uden Tvivl ungt, hvis det, som vi antage, er L i én a rds Art. 

 La.'Mgilcn lil llalennnen er 380'"™, storsle Hojde (over Gattet) l'/2 Gang i denne Længde, omtrent 2 

 Gange i Totallængden ; Tykkelsen (foran Gjæliespalten) 4'/4 Gang i Højden, Hovedets Længde 2'/2 

 og S'/s Gang i Længden til Halelinnen og i Totallængden, Øjnenes Tværmaal (i'/a og 7 Gange i 

 Hovedets Længde; Haleflnnens Længde lidl mindre end Hovedets, c. en Tredjedel, af Totallængdcn 

 uden Halelinnen, dens Hojde ikke det dohlielle af dens Længde; dens Spids har ikke I""jeidedelen 

 af dens Grundlinies Hojde, og tirjsllinncrne ere ikke halv saa lange som Hovedet. Gjællesfiallen 

 er hojere end Øjets Tværmaal, Gat- og liyglinncn ere mere end dohhelt saa hoje som brede, og, 

 h\or de ere l)redest, højere end Legemets halve Hojde; med Halelinnen ere de "hasi late nnilæ". 

 Paa den ene Side iagttages to, paa den anden Side kun ét lille Næsebor. Foruden Halelinnens 

 større lysl indfattede Pletter er der en Gruppe sorte SmaapteUer eller Punkter f(U-an og under 

 Gjæliespalten. 



