65 



Litteraliireii forelaa der ikke en eneste Angivelse om Foiekomsten af "Kaenipe-Klumpfiske» 

 ved nordiske Kyster, da Strandingen al' Sevedo-l-'isken i 18G2 foranledigede os til at eller- 

 spore dem andet Steds i skandinaviske Samlinger. Det hele Antal Excmplarer, store og 

 smaa, hvorom der haves Efterretninger fra danske, svenske og norske Kyster, løber op til 

 over 40 , og de faldt jo med faa I ndtagelser alle i dette Aarhundrede. Det nordligste 

 Findested er iNordtjord ikke langt fra IJergen (62° N. Br.). Fra vore nordlige Bilande (Fær- 

 oerne, Island og Gronland ')) lyder der ikke nogen Bøst ned til os om Fund af Klumpfiske 

 af nogen Art, skjønt de have ydet os saa mangen anden forunderlig Beboer af det 

 dybe Hav. 



Blandt de Forhold, som udmærke den almindelige Klumpfisk i den fuldtudviklede 

 Skikkelse, er selve Storreisen et ikke uvæsenligt Moment; der er jo i Litteratin-en opbevaret 

 adskillige Exempler paa, at den kan blive over 6 Fod lang. Fortegnelsen over de Tilfælde, 

 da slige cKæmpe-Klumpfiske« ere blevne sete eller fangede ved Europas Kyster eller andet 

 Steds, vil kunne faa en ikke ringe Tilvæxt, hvis man ikke vil indskrænke sig til dem, i 

 hvilke de ere blevne omhyggeligere beskrevne eller afbildede , men medtage alle f. Ex. af 

 mindst 3 Fods Længde og mindst UK) Punds Vægt'^l. Del vil deraf end klarere fremgaa, 

 at ingen Mola-Fovm hyppigere er bleven antegnet i Zoologiens Aarbøger som fanget eller 



') Se Noten S. 62. 



') Salvianis Klumplisk vejede neloij 100 Piiiul; ligeledes ItedJs, langet »in niaii Tjniieno, media 

 hierne« iGli. Barlows, fanget 1730 ved PIvmoutli, vejede iOO Pund; den lappede Hale omtales. 

 Ved Salcombe fangedes 1799 et 4'/2Fod langt Exemplar, som vejede 300 Pund (Yanelll. Thomp- 

 son omtaler et veil hland i ISol fanget Exemplar, som vejede 300 Pd., og et andet paa 642 Pd. ; 

 Richardson et fra Pole, som kun manglede 3 Tommer i S (eng. I Kud, samt et fra llfracombe, 

 h Fod langt og af 100 Punds Va'gt. Jumné omtaler et i Parets Samling paa 736 Pund og I^J.s? 

 langt (det er nu i det kgl. naturliist. Museum i »Bruvelles«, hvis Bestyrer Hr. du Bois har haft 

 den Godhed al meddele os saadanne Oplysninger om det, at der ikke kan være Tvivl om, at det er 

 en M. rotunda (nasiis), skjont de ikke oplyse, hvad der skal forslaas ved de "to Horn, det ene 

 2 Tommer langt, del andet kun halv saa stort«. Er det Tryneknoglen og Strubeknoglen, eller som 

 Hr. du Bois antyder de to smaa "incrustalions osseuses de la peau, situécs I'une un peu au 

 dessus de la bouehe et l'autre plus bas sur la poitrinc". (Paa Issebenets hornagtige Processer kan 

 der ikke godt være tænkt; thi de ere tre og ikke lo). For al slutte denne Opregning af store 

 Klumpfiske. hvis Fangst er bleven omtalt i Literatureu . ville vi endnu anfore, at i Barbots og 

 Casseveuves Rejse berettes, al paa 20° lo' S. Br. harpuneredes et 4 Fod langt og 3 Fod bredt 

 Individ; det afbildes i Sdje Bind, T. XI ; og al den af Swinhoe omtalte kinesiske Klumpfisk var 

 o Fod 6 Tommer lang, 6 Fod boj mellem Finnerne og 1S7 Pund tung. Bennelt saa paa sin 

 Jordomsejling to Fxemplarer af c. 2 Alens Længde blive harpunerede i del Stille Hav paa 39° N. Br. 

 og el Iredie under Ækvator paa 107° V. Lgd. , 3 Alen langt og Vh Alen mellem Finnespidserne. 

 Under -Orthaqoriscus mola-' omtaler Klunzinger el leS«"" langt og 117':'" hojt Exemplar som 

 fundet dodt opskyllet paa Stranden, ved det Rode Havs Kyst; Snuden var udtrukken i en næse- 

 aglig, stump Forlængelse, hvilkel tyder paa. al del var M. rolunda (nams); men Vished for Be- 

 stemmelsens Rigtighed haves ikke, da den bageste Del med Finnerne tildels var oplost. Det var 

 derfor lænkeligl, at del kunde være M. lanceolata. hvis denne Art har en lignende Trynedannelse 

 som M. nasus; men derom er iøvrigt intet bekjeiidt. 



D. K. n. Viilpnsk. .Selsk. Skr., C. lifpkkp, naturvi.k'nsk. oj m.llli. AM. IX. I. ■' 



