ordning avägabragt förordnings utfärdande. An större skäl 

 dertill finnas dock deri, att enskilde personers bevisliga 

 rätt genom den merabemälda stadgans ifrägavarande be- 

 stämmelser kränkts och fortfarande krankes, att fiskarenas 

 rätt tili fritt deltagande i rikets största fiske gjorts osäker, 

 att lagligen upphäfda stadganden och privilegier ätergifvits 

 gällande kraft, och att de ändrade eller nya stadgandena 

 äro tili sin affattning otydliga, för att icke säga obegrip- 

 liga, och vilseledande, samt att de i vissa fall fort med 

 sig vitnesedens missbrukande säsom rättsinstitut för för- 

 vandlingen af privat egendom tili kollektiv sädan, hvartill 

 kan läggas, att stadgans fiskerättsbestämmelser sakna nö- 

 dig fullständighet och i öfrigt icke motsvara billiga anspräk 

 ä en duglig och aktningsbjudande lagstiftning. Füll öfver- 

 ensstämmelse mellan byggningabalkens och fiskeristadgans 

 fiskerättsbestämmelser finnes icke och ej heller emellan 

 nu gällande skiftesstadgas och den äldre fiskeristadgans 

 bestämmelser i fräga om skifte af fiske i saltsjön, af 

 hvilka den senares i 1783 ärs förordning »om egodel- 

 ningar och storskiften» framkallade föreskriften att »fiske 

 bör under samfäldt nyttjande förblifva», o. s. v. 



Den nu gällande fiskeristadgans ofullständighet och 

 fiskerättens fördelning pä fyra skilda hall hafva fort med 

 sig icke blott ovisshet om hvilka af de mot hvarandra 

 stridande bestämmelserna, som verkligen borde gälla och 

 ega företrädet, utan äfven den olägenheten, att längesedan 

 lagligen upphäfda stadganden fortfarande qvarstä i all- 

 männa lagen och att för fisket vigtiga bestämmelser kun- 

 nat ändras eller utfärdas, utan att lagstiftaren ens insäg 

 ätgärdens innebörd. 



Redan 1878 aflät Riksdagen en skrifvelse tili KongL 

 Maj:t (n:o 35, punkt. 28) om »fullständig revision af kongl. 

 fiskeristadgan den 29 juni 1852 jemte öfriga författningar, 

 som beröra fiskerinäringen» ; men den komite, som för 

 ändamälet tillförordnades den 22 januari 1881, har i sitt 



