63 



tili innehällets beskaffenhet torde dock § 5 lämpligast 

 hafva bort sasom ett nytt moment inskjutas uti § 9, hvaraf 

 § 5 i verkligheten utgör blott en del. 



Huruvida §§21 och 36 i fiskeristadgan den 29 juni 

 1852 bort räknas för allmän lag och föras hit eller icke, 

 derom kunna meningarne vara delade; men beqvämast 

 torde helt visst vara att föra dem tili de ifrägasatta all- 

 männa fiskeristadgarne af ekonomisk författnings natur. 

 Skola §§1~ och 32 i nu gällande fiskeristadga bibehällas, 

 hvilket väl knappast är behöfligt, torde de deremot böra 

 föras hit, enär de innebära en sä väsentlig begränsning 

 af enskiid eganderätt (jemför utlätanden öfver 1883 ärs 

 förslag tili fiskeristadga 1884 — 1885, sid. 51 — 52. 56, 57, 

 73. 78, 83, 98, 101, 102, 116—117, 122, 135—136, 139. 

 141, 145, 149—150, 226, 242, 243, 266, 268; 1886, sid. 

 5, 6) att deras utfärdande pä administrativ väg ej ens bör 

 kunna ifrägasättas. 



§ i. 



Innehäller bestämmelser om det en hvar rikets undersäte 

 sasom fiskeberättigad tillkommande fisket i öppna hafvet och 

 vid vissa kronolägenheter. 



§ t rn. 1. 



Byggningabalken, kap. 18, § 2. — Kongl. kungörelse 

 angäende vissa förmoner för dem, soui tili fiskeriers id- 

 kande vilja sig i skärgärden nedsätta 1752. — Projekt tili 

 allmän stadga för rikets fisken 1762, § 1 m. 1, § 26 m. 

 3. — Allmän stadga för rikets fisken 1766, kap. 2, § 1. 

 ■ — Fiskeristadga 1852, § 1 m. 1. — Förslag tili fiskeri- 

 stadga 1883, § 1 m. 1. 



Enligt 1736 ärs allmänna lag (byggningabalken, kap. 

 18, § 2) var rättigheten att deltaga i sädant fiske, atmin- 

 stone inomskärs och uti hafsbandet, begränsad tili blott 

 »dem, som inom häradet eller socknen bygde och bodde», 

 hvarjemte vederbörligt »lof» fordrades och »afgäld» skulle 

 erläggas för rättighetens utöfning, men genom kongl. kun- 



