65 



2 § byggningabalken om rättighetens i fräga begränsning 

 tili blott »dem, som inom häradet eller socknen byggde 

 och bodde», och om skyldigheten för de fiskande att er- 

 lägga »afgäld» samt att först utverka »lof» tili fiskets ut- 

 öfning. 



Da vid riksdagen ären 1765 — 1766 fiskerideputationen 

 den 21 maj 1765 anmodade justitiedeputationen att med- 

 dela »sina tankar, päminnelser och benägna utlätande» 

 öfver §§ 6—9, 20, 26, 27 och 28 i 1762 ärs projekt tili 

 allmänna privilegier och ordning för hafs-, skär-, ström- 

 och insjöfisket, »pä det hvars och ens välfängna rättig- 

 heter, sä längt sig nägonsin göra läter, mä kunna behö- 

 rigen i akt tagas och författningarna härutinnan säsom 

 ständig lag ansedde blifva» ; sä fick den här ifrägavarande 

 stadgande motsvarande § i projektet ej följa med, enär 

 den väl icke ansägs vara af privaträttslig natur. Nekas 

 kan nog heller icke, att stadgandets innehäll mycket när- 

 mar sig det lagstiftningsomräde, som nu finnes angifvet i 

 § 77 regeringsformen, och dessutom fätt en affattning, 

 som ädagalägger, att det afsäg att meddela fiskarena ett 

 Privilegium. *) 



Det här gjorda tillägget hänsyftar pä de fall, att en- 

 skilde i följd af bestämmelsen i § 2 m. 2 ega en viss 

 uteslutande rätt i öppna hafvet eller pä grund af urmin- 

 nes häfd, konglig förläning eller annat ostridigt skäl kunna 

 hafva enskild fiskerätt i öppna hafvet eller vid sädana 

 kronolägenheter, som i stadgandet afses. I samband med 

 slutliga upphäfvandet af 18 kap. byggningabalken förtjenar 

 att tagas i betraktande, huruvida icke vid stadgandets af- 

 fattning torde böra tagas nägon hänsyn tili bestämmelsen 

 i samma kapitels § 2, att »vid Konungens allmänna fiske- 

 lägen och grund i skären mä de, som inom häradet eller 



*) Under förra ärhundradet skilde man nemligen i fiskerilagstiftnin- 

 gen mellan stadganden af l:o) allmän lags, 2:o) privilegii och 3:o) ekono- 

 misk författnings natur. 



