101 



ansäg sälunda (enligt anteckningar ä föreläsningarne vär- 

 terminen 1822 af L. Billström) detsamma afse sjöar af 

 den storlek, att strandfisket med not icke sträckte sig tili 

 deras midt, under det att professor Schrevelius (uti läro- 

 bok i Sveriges nu gällande civilrätt, II, Lund 1857, sid. 

 52) trodde det afse alla sjöar, vid hvilka »ligga flera 

 byar», o. s. v. An mer stridig torde uppfattningen hafva 

 varit om fiskevattnet »utanföre» strandomrädet i »stora 

 sjöar.» (Jemför: Schrevelius ä anfördt stalle, sid. 53. — 

 Förslag tili förnyadt reglemente för fisket 1840, §§ 2, 9. 

 — Förslag tili stadga om fiskerierna 1851, § 1 m. 2. — 

 Nöte ur protokollet öfver justitieärenden i högsta domsto- 

 len den 27 april 1852, anm. vid § 1 m. 2. — Fiskeri- 

 stadga 1852, § 1 m. 2. — Förslag tili fiskeristadga 1883, 

 §7. — Utlätanden öfver 1883 ärs förslag tili fiskeristadga 

 1884—1885, sid. 24, 72, 97, 134, 140, 165, 200, 218, 244, 

 253, 259; 1886, sid. 75 — 76. — Jemför vidare: Fiskeri- 

 stadga för storfurstendömet Finland 1865, § 5). 



Uppenbart är emellertid att lagstiftarens mening varit, 

 att allt vattnet äfven i »stora sjöar» vore de angränsande 

 hemmanens tillhörighet, i öfverensstämmelse med hvilken 

 uppfattning äfven lagbuden i fräga tolkades af Rikets 

 Ständers justitiedeputation i ett den 10 juli 1765 afgifvet 

 betänkande öfver fiskerättsbestämmelserna i 1762 ärs 

 projekt tili stadga för rikets fisken (jemför ofvan i not 

 tili motiveringen för § 6 m. 1). 



§ 8 m. 1. 

 Jordabalken, k. 12, § 4. — Projekt tili allmän stadga 

 för rikets fisken 1762, § 27 m. 2. — Allmän stadga för 

 rikets fisken 1766, k. 3, § 4 m. 1. — Fiskeristadga 1852, 

 § 8. — Förslag tili fiskeristadga 1883, § 6. — Utlätanden 

 öfver 1883 ärs förslag tili fiskeristadga 1884—1885, sid. 

 40, 134, 139, 140; 1886, sid. 75—76. 



