63 



vattensfisket, och smakligare sötvattensfisk säsom t. ex 

 lax och karp är derför numera nära nog en sällsynt lyx- 

 artikel, under det att flera värdefulla hafsfiskar kunna 

 komma den stora aUmänheten tili godo i den största om- 

 fattning samt i flera fall rent af utgöra det i förhällande 

 tili näringsvärdet billigaste animala födoämne, som An- 

 nes tili. 



Fisket eger vidare särskild betydelse deruti, att det 

 mestadels utgör ett blott tillegnande (ockupation) af natu- 

 rens utan mänsklig tillhjälp ävägabragta Produktion, och 

 det skiljer sig derigenom väsentligen frän jordbruket. 



Fisket har slutligen betydelse i förhällande tili andra 

 näringar eller statsändamäl, som af detsamma främjas, 

 och i synnerhet gäller detta för hafsfisket med hänsyn tili 

 sjöfarten och sjöförsvaret genom de härdade sjömän, det 

 uppammar. Hafsfisket har fördenskull äfven tidigt blifvit 

 föremäl för uppmuntran och understöd frän statens sida. 



Fiskets uppgifter för folkhushällningen torde emel- 

 lertid hufvudsakligast vara dels att förskaffa folket en 

 välsmakande och närande fiskföda, dels att öka national- 

 förmögenheten och om möjligt äfven bidraga tili att för 

 bättra handelsbalansen med utlandet och dels att bringa 

 välständ och en tillfredsställande social ställning ät fiskets 

 idkare; men i synnerhet i äldre tider har en öfverskatt- 

 ning af fiskets vikt för handelsbalansen och nationalför- 

 mögenheten samt ett förbiseende af de bäda öfriga här 

 anförda uppgifterna ästadkommit en missuppfattning af 

 fiskets verkliga betydelse, som varit ödesdiger nog för 

 fiskerinäringen och hennes idkare. 



2. Under begreppety?s/ce i ordets egentliga bemärkelse 

 innefattas fängsten icke allenast af fiskar, utan äfven af 

 andra vattendjur säsom hummer, kräftor, räkor, ostron, 

 agnskal, perlmusslor, koraller, tvättsvampar m. fl., hvilka 

 äro föremäl för användning i privathushällningen. I äldre 

 tider räknades hval- och sälfängsten äfven för fiske, och 

 sä sker i utlandet nägon gäng äfven i vär tid. Med fiske 

 i ordets vidsträcktare bemärkelse menas detsamma som 

 ßskeri eller ßskebedrijt, d. v. s. heia fiskerinäringens 

 utöfning, fast ordet fiskebedrift mer syftar ä den pä fisket 

 grundade affären och ordet fiskeri mer ä själfva fiskfäng- 

 sten. 



]Med ßskerwäsende menas inbegeppet af säväl fiske- 



